o některých serpentinech západní Moravy. 51 



vody, i rozpustil se chrom, kterýž s alkoholem zahříván a ammo- 

 iiiakem sražen (dvakráte) dal modravě zelený hydroxyd chromitý 

 a po žíhání chromoxyd. Nerozpuštěno zůstalo železo, magnesie a něco 

 málo aluminia. Tyto byly rozpuštěny a rozděleny obyčejnými metho- 

 dami. Obdržel jsem přes 657o> tedy dosti hojně CrgO,, železa pak 

 nemnoho více nežli magnesie, i bylo určení chromitu potvrzeno. 



V některých částech horniny vyskytují se také lamelární srost- 

 lice bronzitu s diallagem, i zrnéčka posledního samotná, kteráž ne- 

 jeví žádného idiomorfního omezení, a uzavírají četné průhledné, slabě 

 nazelenale zbarvené destičky. 



Aktinolit činívá obyčejně hromádky, při čemž okazuje zde onde 

 prismatické omezení. Mimo to objevuje se srostlý se bronzitem a sice 

 tak, že vysýlá do něho častěji tenké výběžky, které táhnou se sem 

 a tam, a nejsou jakzi vůči němu náležitě ohraničeny. Také vysky- 

 tuje se na trhlinách bronzitu. Řečené srostlice pokládám za moleku- 

 lární proměnu bronzitu v aktinolit, paprskovec ve hromádkách, pak 

 na puklinách bronzitových jest nepochybně sekundérní. Důvodem toho 

 jsou dle mého mínění uzavřeniny, neboť pokud jsem pozoroval, aspoň 

 paprskovec ve hromádkách a na puklinách bronzitových obsahuje 

 právě takové destičky a hůlčičky, jaké chara'kterisují změněný bronzit. 

 Mimo bronzit, aktinolit a něco diallagu naleznou se mikroskopem 

 ještě zbytky olivinu. Tento nerost jest sice již ponejvíce proměněn 

 v serpentin, ale dle místem značně rozšířené struktury smyčkové 

 činil podstatnou součást horniny. Poslední byla tedy skálou olivin- 

 pyroxenovou, která sotva že i původně obsahovala něco paprskovce, 

 nýbrž spíše byla ho prosta. 



Vývoj serpentinu děje se obyčejným spůsobem, ze bronzitu 

 vzniká často prostřednictvím stadia bastitového. Velmi zajímavá jsou 

 taková zrnka bastitu, která tlakem horským byla ohnuta. Struktura 

 serpentinová mění se dle matečných nerostův a dle eventuelního po- 

 chodu vývoje. Také velkolupenný serpentin natrefíme mikroskopem. 

 Ve tkanivu nalezneme také šupinky talku shora řečené a sice jen 

 zcela ojedinělé. Jsou omezeny nepravidelně a patrně druhotného pů- 

 vodu. Sem a tam vinou se také jemné žilky, které podobají se proudu 

 přejemných dlouhých nitek, jeví dvojlom serpentinu, a jich směr po- 

 délný jest opticky negativní. Mnohé podobné žilky, jsou-li širší, jeví 

 příčné rýhování a náleží zřetelně chrysotilu. 



Ve zkoumané hornině jest zvláště pozoruhodné určení maloun- 

 kých uzavřenin bronzitu a příměsek aktinolitu. Nad ní naleznou se 

 na polích vyorány také kusy serpenfAnu se granáty. Tyto jsou oby- 



