52 XVIII. Jindř. L. Barvíř 



čejně pokryty modravě bílou zvětralou korou, vnitřku pak jsou tmavo- 

 zelené. Z celistvé téměř hmoty základní vystupují skoro 1 mm. velká 

 červená allotriomorfně omezená zrna granátu, kteráž nejsou vroubena 

 žádným rámečkem neboli kelyfitem. V základní hmotě proplétají se 

 jemné černé žilky vyloučeného magnetitu. 



Mikroskopem naleznou se v tenkém výbruse mimo granáty malá 

 zrnka olivínu, kteráž jeví se býti bezbarvá, jakož i jiné bezbarvé 

 průřezy rombických pyroxenův a zelenavé diopsidu. Primérní rudy 

 nevyskytují se žádné. Všeobecně hornina jest analogicky složena jak 

 u Zňátek. Olivíny a pyroxeny neposkytují ničeho zvláště zajímavého. 

 Granáty obsahují jakožto uzavřeniny jemné žlutavé jehlice rutilu 

 jakož i jiné tmavé, jak myslím, železitého rutilu. Jich obrysy jsou 

 obyčejně laločnaty, místem jakoby ohlodány, někdy jako odlomeny. 

 Tím průřezy stávají se ponejvíce nesouměrnými a činí nezřídka dojem, 

 jakoby náležely jen úlomkům větších zrn. K tomu přichází, že zde 

 a onde na blízku většího zrna granátového pozoruje se několik men- 

 ších průřezů. Někdy zdá se, jakoby zrnka olivínu nebo diopsidu byla 

 uzavřena ve granátu, ale jsou to jenom řezy skrze dolíčky granátové, 

 v nichžto řečené nerosty jsou usazeny. Mezi těmi a granátem, ba 

 vůbec nikde nevyskytuje se žádná kůra. Granát jest nepochybně nej- 

 starší součástkou horniny. 



Serpentinový štěrk ze Brezího. 



Při výletu na hraběcí Haugwitzovský zámek Osovou ssz. 

 od Velké Byteše nalezl jsem na cestě, která vede od zámku směrem 

 sv. ku vsi Březí, mnoho štěrku a okulacených kusů serpentinu a am- 

 fibolitické horniny pohromadě, což všecko pochází od řečené vsi 

 Březího. Z toho možno souditi, že v okolí vesnice se serpentiny tam 

 se vyskytujícími též amfibolitické horniny jsou nebo byly sdruženy, 

 ačkoli poslednější na geologické mapě opět nejsou označeny. Kolem 

 serpentinu jest zaznamenána rula. Sám neměl jsem zatím příležitost 

 navštíviti původní naleziště. 



Tmavozelený serpentin má obyčejný habitus, ve skoro celistvé 

 hmotě základní vyskytují se porfyricky vtroušená 4 — 5 mm. velká, 

 jemně rýhovaná, nerovně omezená zrna bronzitu, která často jsou 

 přeměněna na zelenavý talek. V tenkém výbruse naleznou se také 

 makroskopicky ještě hnědé průřezy chromitu nejrozmanitějších tvarů. 

 Mikroskopem objeví se mimo to zbytky olivínu. Struktura smyčková 

 jest velmi rozšířena, pročež i zde olivín byl součástkou podstatnou. 



