o některých serpentinech západní Moravy. 53 



Mnohé zbytky bronzitové lze spatřiti proměněny na baštit, i takové 

 se vyskytují, které tlakem horským byly prohnuty. Zajímavo jest po- 

 zorovati přeměnu bronzitu v talek. Tato děje se na krajích a na 

 trhlinách štěpných, i dá se zkoumati nejpohodlněji mezi kříženými 

 nikoly, kde talek zřetelně vyniká vysokými barvami polarisačními 

 a habitem slídnatým. Velmi často při početí tohoto pochodu bronzity 

 bývají již trochu bastitovitě pozměněny. Tělo bronzitu bývá tvořícím 

 se talkem téměř vyhledáváno, obraz dá se porovnati velmi dobře se 

 zjevem chorobné rakoviny. Místem vyskytují se v serpentinu také 

 skupiny chloritů, kteréž dle svého vždy rovnoběžného zhášení nále- 

 žejí ku penninům. Zrnka chromitů vyskytují se v těchže tvarech jako 

 v hornině u Naloučan, jenom že značně menším počtem. Také větší 

 jich zrna třeba z analogických příčin pokládati za sekundérní. 



Právem Dvorský poznamenává, že serpentiny v těchto kra- 

 jinách malým množstvím objevují se na velice mnoho místech. Na- 

 lezneme je často na polích, dle sdělení pana Frant. Hladkého, 

 učitele v Naloučanech, také v zahradách. Doposud viděl jsem jenom 

 takové, které vznikly z hornin olivin-pyroxenových. Důchodní hrabě- 

 cího Haugwitzovského panství Osové pan Čepí daroval mi dva 

 kusy serpentinu, které byly nalezeny v Holínkovském rybníce sv. od 

 Křenářova při lovení. 



Serpentin z Holinkovského rybníka jest makroskopicky zcela po- 

 doben serpentinu z Naloučan. Ve hmotě základní skoro celistvé, 

 tmavozelené vězí porfyricky roztroušená až 1 cm. veliká zrna bron- 

 zitu, která již všechna jsou trochu rozložena, a jeví ponejvíce bron- 

 zovitou barvu se silným polokovovým leskem. 



Pozorováním mikroskopickým nalezne se, že největší část hor- 

 niny jest již serpentinisována. Lze viděti většinou strukturu mříž- 

 kovou, méně smyčkovou. V nonnálním pletivu serpentinovém uzří se 

 bastitovitě změněné bronzity a skupiny velmi jemných lupénků ser- 

 pentinových, kteréžto poslední pocházejí dílem ze bronzitů (bastitů), 

 dílem však také z aktinolitu, poněvadž ve svém seřadění zachová- 

 vají místem zřetelné stopy štěpnosti amíibolické původního nerostu. 

 Ve změněných bronzitech vyskytují se jakožto příčina jejich hněda- 

 vého zbarvení opět hnědé rudy železné, usazené v jemných trhlinách 

 a dutinách, pak také velmi tenké tabulky chromitů jako v serpentinu 

 od Naloučan. Také jest zde vedle sekundérního magnetitu chromit 

 rozšířen ve všech větších tvarech jak onde, a sluší jej rovněž pova- 



