XX. 



o třech nejstarších pásmech křidového 

 útvaru v okolí Ěipu. 



Sepsal Čeněk Zahálka. 



(rředloženo dne 5. května 1893.) 



Pásmo I. — Perueké.') 



Jako na mnoha jiných místech v Čechách, v sousedním Sasku 

 a mimoalpském Bavorsku, tak náležejí též nejhlubší pásma útvaru kři- 

 dového v našem Polabí stupni cenománskému a jsou dvě: Pásmo L, 

 bezprostředně na permském útvaru spočívající, je původu sladkovod- 

 ního, pásmo II., vyšší, je původu mořského. Že útvar křídový Řip- 

 ské vysočiny spočívá na permském útvaru, k tomu máme doklady ve 

 Vranském údolí. Dno údolí tohoto od Budenic přes Šlapánice, Pošto- 

 vice, Kmetněves, Hospozín, Černuc až k Budohosticům a Velvarům 

 vyplněno je rozmanitými vrstvami permskými, zejména červenými 

 nebo bělavými deskovitými jílovitými pískovci, červenými nebo jinak 

 pestře zbarvenými jíly a vápenci. Na některých místech, jako v okolí 

 Budenic, Slapánic a Pošto 7ic, jsou místa, kde na červené vrstvy 

 útvaru permského uložen je slepenec anebo hrubozrný pískovec nej- 

 hlubšího pásma útvaru křidového. Také v západní části Éipské vyso- 

 činy shledáváme, že útvar křídový na útvaru permském je uložen 

 (nehledíc ani na podobné uložení v Perucké vysočině, zvláště u Pe- 



^) Veškerý materiál výzkumný, vztahující se k této práci aneb ku mým 

 pracím, které již dříve slovutná Král. Česká Společnost nauk uveřejnila, jako: 

 vzorky hornin jednotlivých souvrství nebo lavic, mikroskopické jejich výbrusy, 

 skameněliny s vytknutím pásma, lavice a místa, z nichž pocházejí, též veliké 

 množství nivelovaných geologických profilů s příslušnou výškou nadmořskou, jež 

 zhotovil jsem ve větším měřítku (poměr výšky 1:250), takže mocnost 10 mzz: 4 cm, 

 s podrobnými geologickými mapami opatřenými lOmetr. vrstevnicemi v měřítku 

 1 : 25000, přístupny jsou v mých sbírkách geologických. 



Tř. mathematlcko-přírodovědecká. 1893. 1 



