o nejstarších pásmech křídového útvaru v okolí Řipu. 3 



zbarvené. Blíže povrchu bývá často tmel kaolinický vyloužen. Tím 

 stává se pískovec porovitý a snadno se v písek rozpadne. Tak tomu 

 je severně od Kmetněvsi na poli p. Stříbrného, kde mimo to písko- 

 vec uhelnými částkami jest pošpiněn. 



Pískovec hrubozrný se železitým tmelem, hnědelem, velmi pevný, 

 vyskytuje se ve vyšších místech Vranského údolí; láme se na někte- 

 rých místech, jako u Poštovic a osvědčuje se jako výborný velmi 

 trvanlivý stavební kámen. Týž pískovec „Na kazatelně" u Poštovic 

 má vedle limonitického tmele též haematitový a také desky jeho bý- 

 vají haematitem povlečeny. Haematit je zemitý jako cinobr zbarvený. 



Jemnozrné pískovce mají tmel kaolinický, jsou barvy obyčejně 

 bělavé, zřídka zažloutlé. Obsahují dosti muscovitu, zvláště na plochách 

 vrstevnatosti. Místy chová partie uhelné nebo malé čoky i vrstvy 

 šedého lupku. Výbrus pískovce^) takového z Přestavlk jeví pod drob- 

 nohledem samá čirá zrnka křemene a šedý prášek kaolinu, tu a tam 

 průřezy pyritu a slídu draselnatou. Takové pískovce nalézáme v údolí 

 Přestavlk, kde jsou v něm založeny staré lomy. Od Přestavlk táhne 

 se na stráních k Vrbce, Roudníčku a dále. Od Zahajského mlýna 

 táhne se do údolí k Berníkovu a Podbradci, v údolí od Vrbky ku 

 Mšenému, kde jsou též rozsáhlé lomy, jakož i v postranních roklích 

 u Podola a mezi Loučkou a Radešínem. Také na jižním okraji vy- 

 sočiny v údolí vranském se nalézá, bývá však ornicí zakryt a jen 

 příležitostně se za účelem staveb odkrývá jako na př. sev. od Hospo- 

 zína na poli p. Vajgla a j. 



Lupek v pískovci se vyskytující bývá za čerstva tmavý, na po- 

 vrchu stane se světlejším, šedým. Na plochách vrstevnatosti má dosti 

 slídy draselnaté. V Přesta víkách jsou lupky též vodnatým kysličníkem 

 železitým hojně do žlutá zbarvené nebo částkami uhelnými do černá. 

 Místy vyskytují se pevnější partie lupků železnatých a uhelnatých. 

 U Vrbky jest lupek šedý s malým množstvím slídy a mění se na 

 povrchu v mastný jíl. Pod mikroskopem jeví se lupek jako směs 

 velkého množství nahnědlého práškovitého jílu, v němž se slídou 

 draselnatou dosti zrnek pyritu se vyskytuje. V oněch pevnějších 

 partiích spatřiti je hojně hnědele a černého uhlí. 



Uhlí vloženo je do lupků. Mocnost jeho všude je nepatrná; 

 v Přestavlkách obnáší 2^2 cm., jíž bylo dosaženo v důlu při silnici 



*) První návody ku zkoumání hornin po stránce petrologické udělil mi 

 s velkou ochotou a laskavostí věhlasný odborník p. Dr. K. Vrhá, professor pri 

 české universitě v Praze, začež mu tuto nejvřelejší díky činím. 



1* 



