o nejstarších pásmech křídového útvaru v okolí Řípu. 5 



Také jihovýchodně od Roudníčku, mezi Hvíždalkou a Zahajským 

 mlýnem, nalézá se v údolí, jímž rameno Zahajského potoka protéká, 

 velké ložisko bahňáku. Bahňák tento se zde již 22 let dobývá a do 

 Drážďan vyváží. Tam slouží k výrobě desinfekčního prášku pro zá- 

 chody, ku čištění plynu a j. Ze železitého pískovce vychází tu ně- 

 kolik pramenů velmi železitých. Voda z pramenů těchto utvoří po 

 krátkém čase na hladině své škraloupy pestře zbarveného vodnatého 

 kysličníku železitého, jenž, jsa barvy rudé, usazuje se v hojné míře 

 na dně. Okolí pramenů je bařinaté, porostlé od dávných časů stro- 

 movím, hlavně listnatým. Železité prameny usazovaly během času 

 vrstvy hnědele a v nich zachovaly se též v hnědel proměněné kořeny, 

 větve, listy spolu s rozmanitými rostlinami. Na mnohých místech se- 

 stává bahňák takřka ze samých listů, jež lze od sebe oddělovati, 

 nebo z mechu. V listech a větvích poznáváme zejména dub, břízn, 

 olši, borovici, rákosí, mech. Na některých místech střídá se bahňák 

 s černou rašelinou. V jedné kopané jámě nalezl jsem tento průřez. 

 Nahoře pod povrchem bylo 2 až 3 m. sypčího žlutého nebo žluto- 

 hnědého bahňáku střídajícího se se slabými vrstvami černé rašeliny. 

 Hlouběji nalézala se 2 m. mocná vrstva pevnějšího bahňáku hnědého 

 až rudého a pod ní vrstva mocné černé rašeliny. Při dobývání bah- 

 ňáku potřebí vodu ve vrstvách těchto nadrženou odváděti příkopy 

 odvodňovacími ; na stěnách těchto příkopů vylučují se zvláště po dešti 

 ledvinovité povlaky kamence draselnatého barvy bílé. Lupou viděti 

 jest, kterak se kamenec ten skládá z drůz velmi jemných jehliček. 

 Kamenec tento má chuť silně stahující. 



Geotektonika. 



Vrstvy původně vodorovně usazené měnily již za doby pásma 

 I. polohu svou. V lomu sev. od Kmetněvsi měly vrstvy pískovce 

 hlouběji sklon 16° k severu, výše však 45*^ k severu. Reuss uvádí, 

 že v lomu u Chržína měly vrstvy ve východní části u spodu sklon 

 10° k severu, nahoře byly skorém vodorovný. Tato nesouhlasnosť 

 v uložení vrstev jednoho a téhož souvrství pásma I. ukazuje, že dno 

 tehdejšího vodstva velice se měnilo, nač ukazují ostatně též vložky 

 lupků a uhlí v pískovci. Za doby usazování se lupků s uhlím zajisté 

 vodstvo mělo ráz močálovitý, v němž rašelina se tvořila. Poněvadž 

 před usazováním se vrstvy uhelné a lupku i po něm pískovce se 

 tvořily, předpokládá to, že dno se vyzdvihlo a opět snížilo. Celkový 

 spád pásma I. je severovýchodní, jeví se však odchylky místní od 



