6 XX. Čeněk Zahálka 



něho. V lomu v Přestavlkách zapadají vrstvy k sv. při 16^. Severně 

 od Kmetněvsi v mírném hřbetu při cestě ku Paršenku je spád 

 k s. při 16". Reuss^) uvádí, že pískovec v údolí Velvarském zapadá 

 při 15" až 25° k západu. Nedaleko Chržína v lomu měl pískovec ten 

 sklon velmi proměnlivý. V záp. části lomu zapadal při 15" k jihu, 

 ve středu při 20" k sszáp., ve vých. části lomu měly spodní vrstvy 

 sklon 10" k sev., kdežto nejvyšší jsou skorém horizontální. Takové 

 odchylky sklonu na jednom místě se v pozdějších pásmech, usazeni- 

 nách to mořských, nikde více nevyskytují. V dobách třetihorních 

 utrpěla všecka pásma útvaru křídového velké změny ; proto se změny 

 takové i v pásmu I. objevují. Zejména je nápadné vyzdvižení pásma 

 I. spolu s pásmem II. a III. v údolí Oharky mezi Přestavlky a Vrb- 

 kou, kde pásmo I. až do výše 233 m. nad m. je vyzdviženo se sklo- 

 nem sv. při 15". Zvláště velké převraty pozorovati je v obci Přesta- 

 vlkách, kde dvě rozsedliny prostředkem obce jdoucí způsobily dislo- 

 kaci vrstev těchto. Také 1 km. jz. od Přestavlk, jižně od Nížeboh, 

 kde se dělí cesta na Holý vrch, spatřujem slepence pásma I. až do 

 výše 200 m. nad m. vyzdvižené, kdežto se tytéž slepence nad Vrb- 

 kou ve výši 182 m. nad m. objevují, ač vrstvy od Přestavlk k Vrbce 

 vystupují a v Přestavlkách slepence jsou teprve v hloubce 155 m. 

 nad m. Také u Vrbky je nápadná dislokace vrstev; rovněž u Hvíž- 

 ďalky blíž Eoudníčku. V břehu silnice u Hvížďalky je viděti, kterak 

 zapadá příkře ku severu kvádrový pískovec hrubozrný pásma I., od 

 Mšeného sem se rozšiřující, pojednou se však na okraji háje ukončí 

 a vedle něho je uložen bělavý slin náležející bezpochyby pásmu III. 



Rozšíření pásma I. 



Pásmo I. rozšířeno je v údolí Přestavlk, na stráni údolí Oharky 

 od Přestavlk k Vrbce a Eoudníčku, odkudž pokračuje do vysočiny 

 Perucké. Od Vrbky lze je stopovati do údolí Brnkova a Podbradce, 

 zvláště do údolí Mšeného jakož i v postranních údolích ku Ředhošti, 

 Loucké a Charvátci. V údolí Vraného zvláště mezi Budenicemi 

 a Zlonicemi zaujímá velký povrch, ale obyčejně je pokryto hlubokou 

 ornicí tak, jako od Budenic po obou stráních údolních až k Velvarům 

 u Miletic a Chržína a jen místy vyčnívaly nebo dosud vyčnívají 

 úskalí pískovce toho na povrch, jako na Skalce a na Kazatelně 

 u Poštovic, pak mezi Poštovicemi a Budenicemi. Mnohem více bylo 



O GeogQOstische Skizzen. JI. S. 120. Prag 1844. 



