o nejstarších pásmech křídového útvaru v okolí Ěipu. H 



od Přestavlk v zářezu cesty k Dušníkám vedoucí, ve vyšší části stráně 

 Oharecké od Přestavlk k Vrbce a Roudnická, ve vyšší části údolí 

 Mšeného od Vrbky až k Loucké, jakož i v postranních údolích jeho 

 u Brnkova, Podbradce, Podola a Charvátce, kde všude, mezi pískovcem 

 pásma I. a mezi nejhlubší jílovitou vrstvou pásma III. na povrch vy- 

 stupuje a skorém všude hojnými skamenělinami oplývá. Také po jižní 

 straně Řipské vysočiny pásmo II. se nachází, je však zakryto oby- 

 čejně mocnou ornicí, takže se objeví jen při nahodilém kopání nebo 

 v průřezu cesty, jako to jest na př. pod „Bělkami" severně od Kmet- 

 něvsi. 



Petrografie. 



Vrstvy pásma 11. skládají se vesměs z pískovsú jemnozrných, 

 podobajících se na prvý pohled pískovci pásma I. souvrství 4. Neláme 

 se však ve kvádry, nýbrž je deskovitý, nepevný a svým glaukonitem 

 je velmi charakteristický. V lomu na Smetaně u Mšeného je v někte- 

 rých polohách pozorovati v pískovci bílý kaolinický tmel, ale jinak 

 jest tmelem pískovců šedý jíl. Zrnka křemenná jsou velmi jemná 

 a jen zřídka kde, jako na Smetaně, jsou zrnka větší máku. Šupinky 

 muskovitu jsou četné a glaukonit drobnohledný je místy tak hojný, 

 že dodává pískovci barvy zelenavé. Zřídka kdy je glaukonit makro- 

 skopický. V kyselinách pískovce tyto tak jako pískovce pásma I. ne- 

 šumí, čím se liší od pískovců vyšších pásem. 



U Přestavlk je pískovec opatřen velkým množstvím jílu a glau- 

 konitu, tak že jej lze považovati za glaukonitický jílový pískovec. 



Z jiných nerostů objevují se v pískovcích těch porůznu kousky 

 černého uhlí, zuhelnělé to pozůstatky dřev, jako zvláště na Smetaně 

 u Mšeného. Také měkké pecky hnědele kulovité, často uvnitř duté 

 s práškovitým obsahem, bývají zvláště pod Charvátcem; mnohé uka- 

 zují svým tvarem na to, že to byly původně mořské houby. 



Stratígrafie. 



Mocnost pískovce pásma našeho obnáší v okolí Přestavlk, Vrbky, 

 Mšeného a Kmetněvsi 3 m. Při této skrovné mocnosti a stejné povaze 

 vrstev nelze v pásmu tom rozeznati zvláštní od sebe se lišící vrstvy, 

 leč na Smetaně u Mšeného, kde se rozděluje pásmo to na tři části 

 asi po Im mocnosti. Nejspodnější část obsahuje rozdrobený pískovec; 

 střední čásť obsahuje pevnější pískovec s význačnou Pinna diluviana, 



