1^: 



XX. čeněk Zahálka 



se zachovalou stopou kmenovou. (Srovnej Velenovského : Die Farně 

 der bohm. Kreideform. Abhandl. d. bohm. G. d. W. S. 20. T. V. 

 Fig. 2.). Tato rostlina je známa z Peruckého pásma (I.) u Kounic 

 a Vyšerovic. 



Fric uvádí z tohoto naleziště také: 



Myoconcha cretacea, ďOrb. 



Gervilia solenoides, Defr. 

 a podotýká, že pod vrstvou skameněliny obsahující nalézá se šedý 

 jíl asi 2 palce mocný písčitými Fucoidy vyplněný, které po vyprání 

 jílu od sebe se odděliti dají. 



V lomu východně nad Vrbkou při cestě z Budyně do Břízy na- 

 lézají se v pískovci tomto: 



Acanthoceras Mantelli, Sow. sp. (vz) 



Natica lamellosa, A. Rom. (zř) 



Aporhais Reussi, Gein. (zř) 



Protocardium hillanum, Sow. (h) 



Trigonia sulcataria, Lam. (h) 



Tellina semicostata, Gein. (h) 



Venus immersa? u Reussa (zř) 



Exogyra columba, Sow. (zř) 



Fucoides (vh). 

 Srovnání zasluhují vrstvy pásma I. se soudobými vrstvami v nej- 

 bližším sousedství vysočiny Řipské, na úpatí Dřínovského vrchu u Zlo- 

 sýna blíže Veltrus. Tam nalézá se v lomech pískovcových tento 

 průřez : 



As 191 m. n. m. 



Diluvialní štěrk a písek až 8 m 



Útvar křídový: 



Pásmo III. Souvrství šedého jíhi 1 „ 



•182 



Pásmo n. . 



4. Šedý jemnozrný v desky rozpadlý pískovec 

 glaukonitický 



3. Žlutavý, hnědý nebo šedý, velmi křehký 

 pískovec glaukonitický s hojným musko- 

 vitem. Tu a tam obsahuje větší valouny 

 křemene nebo buližníku. Obsahuje velké 

 množství skamenělin. Místy se pískovec 

 skládá ze samých skamenělin . ... 



2. Šedý, deskovitý písčitý jíl vodu nadržující 



1. Žlutavý, pevný, jemnozrný, málo slídnatý 

 pískovec . . 1'0 



1-7 m 



3-0 

 0-3 



> 6-0 m. 



Pásmo I. Jemnozrný pískovec bělavý následuje. 



176 m. n. m. 



