o nejstarších pásmech křídového útvaru v okolí Řipu. 17 



křemene ve větším množství. Takové písčité sliny bývají obyčejně ve 

 vyšších polohách a někdy se v nich objevují pevnější modravé lavice, 

 v nichž převládá hlavně vápenec a křemen, takže se podobají kře- 

 mitým vápencům pásma IV. 



V nejspodnější vrstvě pásma III. vyskytuje se šedomodrý jíl, 

 který, je-li čerstvý, je dosti pevný, na povrchu jest však měkký, že 

 se nožem dá krájeti a stává se šedobílým anebo zažloutlým. Lpí 

 silně na jazyku, je mastný a tvárlivý. Hojně se v něm třpytí šupinek 

 muskovitu. Také se v něm objevují zrnka křemenná, glaukonitická 

 a pyritová, tato často v limonit proměněná. 



Ve všech vrstvách tohoto pásma, zvláště však ve slínech, vy- 

 skytují se pecky, koule nebo shluky pyritu, mající na povrchu drůzy 

 krychlí neb osmistěnů. Tvarem svým podobají se mnohé tyto pyrity 

 spongiím. Na povrchu zemském proměňují se v limonit. Mnohé pecky 

 limonitové majíce hmotu svou při středu rozpadlou, chřestí, zatře- 

 seme-li jimi (chřesivce). Také drobnohledný pyrit s glaukonitem mění 

 se v limonit nejen blíže povrchu zemského, ale i blíže četných roz- 

 sedlin, jež pásmo toto prostupují a jimiž hojně vody proudí. Proto 

 nejen na povrchu zemském, ale i ve větších hloubkách blíže roz- 

 sedlin zbarvuje tvořící se limonit vrstvy původně modré do žlutá. 

 Voda tekouc rozsedlinami, vyluhuje na některých místech limonit 

 a dává vznik železitým pramenům, které zvláště od Zidovic přes 

 Koudnici až k Dobříni ze slinitých břehů Labe u velkém množství 

 vytékají a žlutý až rudý limonit opět srážejí. Není pochybnosti, že 

 od tohoto rudého hnědele město Roudnice (Rúdnice) své jméno do- 

 stala jako blízký Roudníček (dříve již uvedený). 



Všecky vrstvy mají vlastnost více nebo méně vodu nadržovati. 

 Později bude uvedeno, která souvrství pásma III. v tom ohledu zvláště 

 vynikají a při kopání studnic velkou důležitost mají. 



Rozšíření. 



Od kraje vysočiny Řipské, v hořejší části Ohárecké stráně mezi 

 Vrbkou u Budyně a Přestavlky, postupuje pásmo III. na povrchu 

 zemském až ku císařské silnici na Račiněvské planině. Mezi silnicí 

 z Roudnice do Račiněvsi a silnicí z Podlusk do Nížeboh zapadá pod 

 pásmo IV., které zde diluvialním štěrkem jest pokryto. V údolí Če- 

 pele vychází na povrch v nejnižším jeho místě až k vrstevnici 180 m. 

 n. m., totiž od dislokační čáry u Chvalína, po obou stranách Čepele 

 až k Hracholuskám ; odtud počato, zapadá též pod pásmo IV. V Klenci 



Tř. mathematlcko-přírodoTŠdecká. 1893. 2 



