22 XX. Čeněk Zahálka 



hlásí však ani petrograficky ani palaeontologicky se žádným z oněch 

 čtyř souvrství pásma III. u Přestavlk, Vrbky, Mšeného a Kmetněvsi. 

 Nezb3'7á tedy nic jiného, nežli považovati nejhlubší přístupné sou- 

 vrství pásma III. u samé hladiny Labe v Roudnici za starší sou- 

 vrství nežli ono „souvrství 4." u Přestavlk atd. — Nejhlubšímu pří- 

 stupnému souvrství pásma III. v Roudnici udělil jsem název „sou- 

 vrství 5." Možno, že se pod ním nalézá blízko pod hladinou Labe 

 souvrství 4. a že právě až k tomuto pevnému souvrství vymlelo si 

 Labe své koryto. Není-li tomu tak, a nalézá-li se v Roudnici mezi 

 souvi'stvím 4. a 5. ještě jiné souvrství, nebude mocné, což z toho 

 soudím, že úhrnná mocnosť popsaných zde souvrství pásma III. u Roud- 

 nice (souvrství 1. — 8.) podobá se úhrnné mocnosti pásma III. na Dří- 

 novském vrchu u Veltrus, jak později uvedu. 



Souvrství B. 



Při samém řečišti Labe v Roudnici přístupno je souvrství 5. 

 v podobě jemného slinu 7 m. mocného, ve výši od 145 m. n. m. 

 (hlad. Labe) až do 152 m. n. m. Zvláště sé dá studovati pod Starým 

 Bezděkovem až k parní píle. Málo přístupno je u lihovaru. Slin je 

 barvy šedomodré. Na povrchu snadno se rozpadává ; dále od povrchu 

 však jest velmi pevný, tak že se těžce láme. Vápenec jeho u velké 

 míře skládá hmotu foraminifer a též pyrit vyplňuje často komůrky 

 foraminifer. Proměnou pyritu toho tvoří se hnědel ; vyluhováním vodou 

 přichází do rozsedlin a těmi dostává se až na povrch, kde se sráží 

 opět z vod. Tato železitá voda je za čerstva čirá, vztahující chuti 

 a vytéká v hojných pramenech (z větší části ukrytých) od Zidovic 

 přes Roudnici až ku Lobříni. Rozsedliny, z nichž voda železitá vy- 

 téká, jsou svislé. Jedny směřují od vých. k záp., druhé od j. k s. 

 Na plochách rozsedlin usazuje se též limonit v kůrách černavých, 

 rudých, hnědých anebo žlutých. Limonitem zbarvuje se poblíž roz- 

 sedlin slin do žlutá. Souvrství 5. je důležité pro okolí Roudnické 

 tím, že nadržuje vodu. Mnohé studnice založené v pásmu III. nebo 

 IV. byly prohloubeny až k souvrství 5. a zde teprve se přišlo na 

 vodu. Stůjtež zde tyto příklady: 



a) Při hloubení studny ve Štěpárně (horní čásf Nov. Bezděkova) 

 ve výši 170 m. n. m. došlo se v hloubce 19 m. na vodu. Tudíž při 

 151 m n. m. Souvrství 5 bylo tu vyvinuto jako velmi pevný, modravý 

 slin, velmi jemný s malými peckami pyritu, čočkami zuhelnělého 

 dřeva a místy byly na slinu zelené povlaky. 



