6 XXVm. Čeněk Zahálka 



pak chřestí (chřesivce), což zvláště v pásmu III. často se stává. Na 

 mnohýcli těchto tvarech limonitových jest tvar spongiový ještě úplně 

 zachován, takže není pochybnosti, že to byly spongie, jichž hmota 

 křemičitá nejprve pyritem nahrazena byla, poněvadž ve středu často 

 je pyrit ještě zachován, později pak proměněn pyrit větráním z části 

 neb zcela v limoniť. Zbytky kostry spongií lze zřídka kdy u těchto 

 tvarů zjistiti. Také skameněliny molusků a jiných živočichů ba 

 i rostlin bývají v limonit z části neb zcela proměněny. Některé ska- 

 meněliny mají jen jádro z limonitu, jiné mají jádro z téže hmoty co 

 hornina, v níž se nalézají, skořápka vápnitá jest však vyloužena a na 

 místě ní jest jádro potaženo korou limonitu barvy žluté, hnědé neb 

 rezavé. 



Velké množství limonitu nálezném v našich horninách při mi- 

 kroskopickém studiu jakožto hmotu skameňující, hlavně jako výplňky 

 komůrek foraminifer. I tento limonit povstal změnou pyritu, a čím 

 více je hornina zvětralá, tím více jest její pyrit v limonit proměněn. 

 Osamocené průřezy krystallů limonitových, ovšem pseudomorfos po 

 pyritu, jsou vzácné. V Lipkovicích, v pásmu VIII. nalezl jsem i ma- 

 kroskopické ki*ychle limonitu vedle krychlí pyritových. Limonit jeví 

 se pod drobnohledem intensivně hnědý. Tam, kde více zvětral, stává 

 se hnědožlutým a zbarvuje i okolí své do žlutá. V tomto stavu může 

 býti vyluhován procezující se vodou, a když proudí rozsedlinami a 

 trhlinami skalními usazuje se na plochách jejich buď jen co jemný 

 povlak aneb vyplňuje širší rozsedliny v podobě desek až několik cm 

 tlustých, jako jest to viděti na basi pásma III. v okolí Eoudnickém, 

 aneb v pásmu IV. v lomu na Okrouhlici u Podlusk. Tam, kde se 

 upotřebuje kamene z vrstev limonitem prostouplých, měly by se plochy 

 rozsedlin klásti vně, poněvadž tvrdý a pevný povlak limonitový chrání 

 kámen před snadnějším větráním, zvláště při stavbách neovrhnutých. 

 U starších staveb neovrhnutých jest viděti, že kameny, u kterých 

 plocha rozsedlin vně se položila, jsou zachovány, ostatní pak jsou 

 rozpadlé. 



V oboru vrstev, které chovají mnoho limonitu, jako v pásmu III. 

 aneb v oboru železitého pískovce pásma I., vytéká z rozsedlin na 

 povrch hojnost vody železité. Tyto vody srážejí pak opět limonit 

 v podobě velmi jemného prášku a během času tvoří se železná ruda 

 zvaná „bahňák". Při levém břehu Labe od Dobříně ku Bezděkovu, 

 Roudnici až ku Židovicům, vytéká veliké množství železité vody 

 z oboru pásma III. poblíž hladiny Labe. Stavbou nových hrází po- 

 břežních, navážením rumu, stavbou průmyslových závodů se však 



