8 XXVIir. Čeněk Zahálka 



ze žuly porfyrické, jejíž kusy též v slepenci onom se vyskytují a týž 

 orthoklas chovají. 



10. Kaolin. 



Kaolin barvy bílé co jemný prášek tvoří tmel křemitýcli zrn 

 v pískovcích pásma I. Zajisté, že povstal proměnou živce jako v pís- 

 kovcích kamenouhelných. 



11. Muscovit. 



Tento nerost objevuje se v malých stříbrolesklých šupinkách 

 v cenománských pískovcích velmi hojně, řidčeji objevuje se v pásmech 

 písčitých slínů. 



Drobnohledný muscovit jeví na povrchu směsici velmi jemných 

 čar, což jsou okraje lístků, podle nichž rovnoběžně s plochou spodo- 

 vou je velmi dokonalá štípatelnosf. 



V šupince slídy z písčitého slinu (bělouši) pásma IV. u Podlusk, 

 nalézala se též zrnka křemenná. 



12. Biotit. 



Šupinky hnědého biotitu jsou velmi vzácné. Na mikroskopických 

 lístkách hornin nepoštěstilo se mi jej zjistiti; za to však při mecha- 

 nickém rozdružování nerostů z písčitého slinu pásma IV. (v bělouši) 

 u Podlusk se vyskytl. 



13. Talek. 



V lupkách pásma I. v Přestavlkách vyskytuje se často proměna 

 muscovitu v bílý mastný talek. 



14. Sádrovec. 



Vyskytování se sádrovce v rozsedlinách a trhlinách slínů a vá- 

 penců našeho útvaru křídového je dosti obyčejné. Na stráních jejich 

 často nálezném je povalovati se. V rozsedlinách tvoří destičky kry- 

 stallinické. Osamocené krystally tvaru: 010. 110,111 (ooPoo.ooP. 

 — P), srostlice těchže krystallů, aneb koule s krystallinickým povr- 

 chem nálezném na povrchu oněch vrstev často, které mají v sobě 

 hojně pyritu, což zvláště platí o slinitém jílu pásma IX. a o písčitém 

 slinu pásma VIII. Skameněliny pásma X., zvláště spongie, jichž 

 hmota původně křemičitá, pyritem byla nahrazena, mívají často pyrit 



