Petrografická studia v křídovém útvaru okolí Řipu. 17 



Fraškovitý zažloutlý jíl jest též dosti zastoupen. Pyrit vyplňuje ko- 

 můrky foraminifer a místy je v hnědý limonit proměněn. 



Velmi glaukonitickým písčitým slínem jest hornina z nejvyšší 

 části pásma IV. na Vrchlábci u Bezděkova a táž vrstva na protější 

 straně Labe při pěšině mezi Kyškovicemi a Brozánky. Hornina ta 

 obsahuje velké množství glaukonitu, jehož zrnka dosahují velikosti 

 máku. Na Vrchlábci větráním stává se rezavým následkem proměny 

 pyritu a glaukonitu ve vodnatý kysličník železitý. 



Vápnitý slin šedomodrý z vrstev c pásma X. na Sovici jest 

 jemná a měkká hornina, v níž pouhým okem žádných nerostů po- 

 střehnouti nelze. Výbrus vykazuje pod drobnohledem šedý práškovitý 

 jíl s čistým vápencem. Vápenec skládá hmotu foraminifer aneb jehlice 

 spongií. Všude se vápenec rozděluje na menší dílce nepravidelné. 

 Místy vyplňují komůrky foraminifer černé průřezy pyritu. Zrnka 

 glaukonitu co tráva zelená zřídka se objevují. Zrnka křemenná se 

 nevyskytují. 



Některé lavice tohoto pásma mají tak veliké množství vápence 

 u porovnání s jílem, že je lze slinitým vápencem nazvati. Tyto bývají 

 mnohem pevnější, tvrdší a více odolají větrání než-li vápnitý slin. 

 Barva jejich bývá obyčejně světlejší, bělavá. 



Vápnitý slin souvi'ství d. pásma X. z Rohatecké výšiny jest za- 

 žloutlý neb žlutobílý s tmavšími do modra skvrnami aneb vrstvičkami 

 tmavými, modrošedými. Jest velmi jemnou horninou, takže v ní 

 pouhým okem žádného nerostu rozeznati nelze. Výbrus jeví pod 

 drobnohledem čistý vápenec a práškovitý zažloutlý jíl. Vápenec jeví 

 se hlavně co hmota foraminifer a jehlic spongií. Jest rozdělen v menší 

 nepravidelné dílce, které jsou rýhovány. Pyrit vyplňuje komůrky 

 foraminifer a je dosti v limonit proměněn. Limonit stává se ve vý- 

 brusu mnohem zřetelnější, když se slin vyleptá kyselinou. Křemene 

 není. Zřídka vyskytne se zelené zrnko glaukonitu. Také v tomto sou- 

 vrství jsou některé lavice bohatý vápencem, že je lze za slinitý 

 vápenec považovati. 



Qlavkonitický vápnitý slin z nejhlubší vrstvy a. pásma X. na 

 Vinici u Nučniček jest velmi měkký šedobílý až bílý s velmi jem- 

 nými tmavšími zrnky glaukonitu, jež sotva rozeznati lze okem. Zřídka 

 objevuje se někde skupina hrubších zrnek křemenných barvy šedé, 

 bělavé, červenavé, žluté, zelenavé neb bezbarvé. Tu a tam vyčnívá 

 na povrch z horniny sádrovcová neb limonitová koule, povstalá vě- 

 tráním pyritu. Žlutým limonitem povlečena jsou někdy jádra bivalv. 

 Mikroskopický lístek tohoto slinu vykazuje z největší části vápenec 



Tř. mathematlcko-přírodovědecká. 1893. 2 



