2 XXXII. Čeněk Zahálka 



Petrografie. 



v pásmu VI. objevují se tyto horniny : 



Písčitý slin. Ten jest nejvíce rozšířen. Láme se v pěkných 

 rovných deskách. Jest jemnozrnný, šedý, obyčejně s tmavšími modra- 

 vými skvrnami anebo žlutavý, v němž jednotlivých nerostů nelze 

 pouhým okem rozeznati. Petrologický rozbor slinu vykazuje čistá 

 zrnka vápence na mnoze ve tvaru foraminifer ; tento vápenec s práškem 

 jílu tvoří hlavní součást horniny, v níž roztroušena jsou pak zrnka 

 čistého křemene. Vedlejší nerosty jsou glaukonit, pyrit a limonit, 

 z nichž poslední dva vyplňují obyčejně komůrky foraminifer. Tmavší 

 modravé skvrny ve slinu jeví pod drobnohledem větší nakupení jílo- 

 vého prášku. Některé vrstvy písčitého slinu přibírají, čím dále od 

 Roudnice ku Štětí, tím více hrubší zrnka křemenná, až se promění 

 ve hruhozrnný pisČity slin. 



Křemitý vápenec barvy modravé mění větráním svou šedou barvu. 

 I ten je vedle písčitého slinu dosti rozšířen a s předešlým se střídá. 

 Minerálně složivo má totéž co křemitý vápenec pásma IV. ; proto se 

 také z něho místy pálí chudé vápno. Má-li větší procento jílu a hmota 

 vápenitá se z něho z části vylouží, co se stává blíže povrchu zem- 

 ského, pak pozbývá své pevnosti a mění se v písčitý slin. Tím se 

 vysvětluje, proč lavice některého křemitého vápence jsou dále od po- 

 vrchu mocnější a několik metiů od nich tytéž lavice jsou na povrchu 

 mnohem slabší a v tom poměru pak přiléhající k nim písčité sliny 

 mocnější. Jako v pásinu IV. tvoří i v pásmu Ví. křem. vápenec někdy 

 koule (od skalníků hvarcové Jcoule, boule, kuiouše zvané). Lavice 

 křem. vápence, jež v Trávníku pod Sovicí označena je číslem VI. 4, 

 není tam rozdělena v koule; v Liběchově však jest již rozdělena 

 v koule křemitého vápence, jež jsou, čím dále ku středu, tím pev- 

 nější a modřejší. Ve Vehlovicích počíná více z lavice této křem. vá- 

 penec mizeti a nahrazován je šedým písčitým slínem (blanou), až 

 konečně v lomu Tučkově v Bořku úplně křem. vápenec vymizí a písči- 

 tým slínem je nahrazen. Tento poslední písčitý slin nepovstal zde 

 z křemitého vápence, nýbrž jest původní. 



Rozšíření pásma VI. 



Poněvadž pásmo VI. má malou mocnost, na pásmu V. spočívá 

 a obyčejně na příkřejších stráních v Polabí na povrch vychází, platí 

 o rozšíření jeho totéž, co o nejvyšší části pásma V. K tomu dodávám, 

 že horní část obce Kostomlat a Vehlovic, pak střední čásť Horních 



