XXXII. Čeněk Zahálka 



Pásmo Vn. 



187-7 m n. m. 



' 6. Pevná lavice modrého křemitého vápence na povrchu 



šedého • 0'3m 



5. Šedý písčitý slin souvisící místy s vrstvou VI. 6, v jednu 

 stolici 0*4 „ 



4. Pevná lavice modrého křemitého vápence na povrchu 

 šedého 0*3 „ 



3. Šedý na povrchu rozdrobený slin, tvořící místy s vrst- 

 vou VI. 4. jednu stolici 0-4 „ 



2. Souvrství šedého nebo modravého písčitého slinu, jenž 

 se láme v rovné pevné desky 3*0 „ 



1. Vrstva šedého písčitého slinu na povrchu v kousky roz- 

 padlého, dál od povrchu pevnějšího 0'3 



1 m 



>4-7m 



3-7 m 



J 



Pásmo V. 



Ve vrstvě VI. 6. 

 „ VI. 5. 



183 m n. m. 



jsou: Ostrei. 

 „ Eriphyla lenticularis, Stol. 

 Ostrea semiplana, Sow. 

 Pleurostonia bohemicum, Zitt. 



Ví. 3. „ Exogyra lateralis, Nilss. (h) 



Ostrea hippopodium, Nilss. (h) 



VI. 2. „ Eriphyla lenticularis, Stol. (h) 

 Area subglabra, ďOrb. (h) 

 Exogyra lateralis, Nilss. (h) 

 Ostrea semiplaua, Sow. (h). 



4. Úvoz v Leštinku. 



Také zde nálezném odkryté to pásmo jako v Trávníku pod So- 

 vicí. Ve vrstvách, jež v Trávníku VI. 2. byly poznamenány, nalézáme 

 šedé nebo modravé písčité sliny na povrchu skorém úplně rozdro- 

 bené, dále od povrchu však deskovité. Nejobyčejnější skamenělinou 

 jest v ní: Area subglabra, ďOrb. 



Ve vinicích mezi Leštínkem a Lisem se tyto vrstvy také někdy 

 vyhledávají a dlaždičky z nich hotoví. 



5. Jezerka. 



V lomech zdejších vyskytuje se pásmo VI. buď hned pod písčitou 

 ornicí nebo pod pískem diluvialním. Zřídka nalezneme též nad 

 pásmem VI. zachovalou část pásma VII. Podle toho, jsou-li vrstvy 

 nejvyšší pásma VI. blíže nebo dále od povrchu, jsou též více nebo 

 méně zvětrány. Profil blíže strání viničních jest tento: 



