Pásmo VI. — Vehlovické — křídového útvaru v okolí Éipu. 



11 



Pásmo Vn. (Lom Ponertňv) 



B\ 



a 



Pevná lavice křemitého vápeuce modrého . , . . . 06m 



Deskoví tý šedý písčitý slin 0*5 „ 



Pevná lavice křemitého vápence modrého 0-6 „ 



Stolice šedého písčitého slinu jako 2. Dá se snadno 

 rozštípati v desky, a proto se z ní též hotoví dlaž- 

 dice. Je stavebním kamenem. Zastupuje vrstvy VI. 



4 -}- 5 v Jezerkách 1-1 „ 



Stolice pevná modravého hrubozruného křemitého 

 vápence. Obsahuje množství hrubých zrnek kře- 

 menných. Slyne jako velmi dobrý kámen stavební. 

 Odpovídá hlavně vrstvě VI. 3. v Jezerkách . . . . 1*5 „ 

 Stolice šedého písčitého slinu se šupinkami musko- 

 vitu a s tečkami glaukonitu. Poněvadž se snadno 

 štípá rovnoběžně s vrstevnatostí, hotoví se. z ní 

 dlaždice, žlaby, schody a p. Tato a vrstva 1. odpo- 

 vídají vrstvám Ví. 1. v Jezerkách 0-5 „ 



Vrstva šedého písčitého slinu rozdělující se trhli- 

 „ ami v pevné špalíky. Pod tou je v lomu Ponertově 



l-7m 



Habeltově hrubozrnný písč. slin pásma V. h. 



0-3 



3-4 m 



5-1 m 



Pásmo V. 



U Stračí nejlépe poznáme, jaký rozdíl je mezi vrstvami čerstvě 

 odkrytými, dál od povrchu se nalézajícími, posud nezvětralými, a mezi 

 vrstvami týmiž v břehu cesty v tenké desky rozpadlými nebo roz- 

 drobenými. V lomu Ponertově na př. nalezneme pouze čtyři stolice 

 vrstev VI. 1. 2. 3. 4., avšak v úvozu nalézají se stolice tyto v četné 

 vrstvy rozdělené. 



Vrstva VI, 2. svědčí o tom, že přibýváním hrubších zrnek kře- 

 menných a vápence může i v tomto pásmu utvořiti se zcela jiná 

 facie. 



Vrstva VI. 3. má velké exempláry Lima multicostata, Gein. 



Vrstva VI. 2. Beryx Zippei, Ag. 



13. U PoČeplic a JeŠovic. 



V úvoze cesty severových. od Počeplic (východně od Stračí) 

 nálezném u samého lesa odkryto celé pásmo VI. s jeho základem 

 i patrem. Spodní čásť jeví se v podobě šedých písčitých slínů, jež 

 jsou větráním v tenčí vrstvy rozpadlé a mají mocnost asi 3*5 m 

 (Hoštěcké desky). Vyšší čásť pásma VI. má obě lavice křemitého 

 vápence po 0*3 m mocnosti ; mezivrství písčitého slinu šedého obná- 

 šelo 1 m. Dohromady obnáší mocnost vyšší části 1*6 m. Celé pásmo 

 má mocnost 5'1 m; tedy touž jako ve Stračí, Ze srovnání mocnosti 

 tří vrstev vyššího pásma Ví. u Počeplic a ve Stračí plyne, že 

 lavice křemitých vápenců na povrchu mění se větráním v horninu 



