Pásmo VI. — Vehlovickó — křídového útvaru v okolí Řípu. 17 



tak i vlastnosti jeho petrograíické a fysikalní shodují se s vrstvami 

 písčitých slínft v blízkých Vehlovicích. Písčitý slin je ve sklepě 

 mokrý ; po vyschnutí je barvy šedé. Zaujímá výšku 217-2 — 219 m n. m. 



22. Vrutice. Západní stráň údolní. 



Při cestě nad lomem jest pásmo Ví. přístupno od 204-5 m n. m. 

 až ku 206*4 m n. m. Vyšší část přístupna není a za základ má tam 

 hrubozrnný písčitý slin V. h. 7. (viz tam). Pásmo VI. má zde šedý 

 písčitý slin v pevné desky rozpadlý. 



23. Vrntice. Východní stráň údolí. — Byšice. 



V nejvyšší části úvozu, o němž jsme jednali při pásmu V., 

 nalezneme pásmo Ví. : 



Pásmo VII. 207 m n. m. 



^ í 3. Pevná lavice modrého křemitého vápence 0-5 m ] 



I < 2. Souvrství deskovitého šedého neb žlutého písč. slinu . . . . 2*0 „ > 3 m 

 ^ [ 1, Pevná stolice šedého hrubozrnného písčitého slinu 05 „ j 



Pásmo V. 204 m n. m. 



Toto naleziště vyskytuje se na západním úpatí výšiny „Hostiny". 

 Pásmo VI. objímá výchozem svým jako úzký pás celé úpatí této 

 výšiny a tu a tam je odkryto jako deskovitý, šedý, písčitý slin, jako 

 nad Jelenicemi a nad Byšicemi. Poněvadž však vrstvy křídového 

 útvaru vůbec vystupují od Vrutice k Byšicům, padají výchozy jeho 

 na cestě mezi Hostinou (obcí) a Byšicemi do výše asi 230 m n. m. 



.^^. 



JNákladem Královské České Společnosti Nauk. — Tiskem dra. Edv. Grégra v Praze 1893. 



