2 XXXVIII. Jindř. Lad. Barvíř 



Krejčího a Helmhackera nejspíše ku Barrandeově etáži B nebo do- 

 konce C, křemité pískovce a slepence pak nejspíše etáži B. Obojí 

 mají nyní úklony velmi příkré. Tak utvářejí zejména onen již řečený 

 vyvýšený hřbet, táhnouce se jihozápadně od Choltic na Chrtníky 

 směrem asi ZSZ — VJV až ku Skalám čili Horním Kaškovicům. Na 

 jmenovaných horninách jsou uloženy vrstvy útvaru křídového, sice 

 jen dole pod vlastním hřbetem, a mají polohu téměř horizontální. 

 Jest to zelenavý pískovec Korycanský a nad ním bělošedé opuky 

 Bělohorské. •"•) Nad opukou vyskytují se náplavy, kteréž jsou velkým 

 dílem diluviálního stáří, jak možno se přesvědčiti na skořápkách 

 charakteristických hlemýžďův, uložených ve hlínách jejich. 



Diabasovou skálu možno jest nalézti nejvýše na vršku Kozinci 

 nebo na Mezihoří nad údolíčkem Chrtnického potoka a obchůzkou 

 možno konstatovati, že jest zde odkryt dosti dlouhý pruh diabasový, 

 jehož směr lze naznačiti ZSZ (60° od S bez deklinační opravy) — 

 VJV. Táhneť se, pokud již shora patrno, jednak do lesíka Svinčan- 

 ského směrem ke Skalám, jioak pak přes údolíčko Chrtnické dáleji 

 na ZSZ až za cestu Ledeckou v oboře, délkou celkem asi 1 km zcela 

 patrně. Směr diabasového pruhu jest zcela směr hřbetu shora jme- 

 novaného, jdoucího na Chrtníky ke Skaám (Horním Raško vicům), 

 což lze mimo jiné konstatovati také dle směru mohutných skal kře- 

 mitých slepenců téměř jižně od vesnice Svinčan položených a ku SV 

 asi o 65*^ zapadajících. 



Pozorujeme-li podrobněji místo, kde vyskytuje se lom Heřmano- 

 Městecký, seznáme, že hornina jeho tvoří vlastně taktéž pruh, jdoucí 

 směrem ZSZ (pokud patrno asi 55° od S bez deklinační opravy) — 

 VJV jednak přes silnici ku trati železné dráhy, jinak pak ZSZ 

 směrem ku Horním Raškovicům. Přímn na této hornině uložena jest 

 Bělohorská opuka. 



Z údajů právě řečených lze uzavírati velmi pravděpodobně: 



1. že jest zde puklina směru ZSZ — VJV, označená dislokací 

 spodních vrstev zdejších (silurských), 



2. že vystoupení diabasu mohlo by souviseti se vznikem této 

 pukliny, tudíž 



3. že diabas jest mladší nežli spodní horniny zdejší, 



4. že diabas Choltický pokračuje pod površím, že pak hornina 

 Heřmanoměstecká s ním pod povrchem souvisí a tvoří dohromady 

 jeden pruh, přes 5 km dlouhý. 



') Krpjci a Helmhacker, 1. c. p. 50, 51, 72. 



