8 XXXVIII. Jindř. Lad. Barvíř 



pénky zhášejí na úzkých průřezech často zřetelně šikmo, i náleží 

 nejspíše do skupiny klinochloru. 



Akcessoricky objevují se v hornině mikroskopické krystalky 

 apatitu. 



Z popisu tohoto následuje, že zelenokam Heřmanoměste- 

 cký jest zcela analogický diabasu Choltickému. Faktum 

 toto podporuje úsudek, učiněný z uložení geologického, že obě horniny 

 pod povrchem spolu nejspíše souvisí. Z toho pak následuje dále 

 platnost věty o existenci pukliny směru ZSZ — VJV. Na přítomnost 

 takové pukliny soudil již Krejčí dle povahy slohu v Tupesské skále 

 a v Chrtnickém údolí. •^) 



Pokud týče se stáři diabasového pruhu, lze podati následujících 

 udajův. 



U diabasu Choltického není nikde odkryta hranice jeho ku sou- 

 sedním horninám, na blízku jeho pak nebylo lze ani na křemence vitých 

 pískovcích nebo slepencích ani na zelené drobě pozorovati nějakých 

 účinků kontaktních. 



Diabas Heřmanoměstecký sousedí s nevysokou vrstvou opuky 

 Bělohorské. Tato jest patrně zbytkem mohutnější usazeniny a obsa- 

 huje hojné skameněliny rozličného druhu. V sousedství diabasu opuka 

 má na 1 až 4 cm značně větší tvrdost nežli dále a upomíná makro- 

 skopicky na rohovec křemito-vápenatý, tedy na účinky kontaktní. Na 

 jednotlivých místech připadá, jnkoby zelenokam do ní vysýlal žilky, 

 jinde pak, jakoby ona sama do něho se rozvětvovala. Větve opukové 

 v diabasu nejsou však nežli vyplněním starších puklin a mají zcela 

 směr jiných trhlin, opukou nevyplněných. Na spodní vrstvě opuky 

 lze znamenati na rozhraní obou hornin uhlazenou plochu, vzniklou 

 třením, které spůsobeno bylo pošinutím horsk3^m : i nesouvisela opuka 

 dosti pevně s diabasem. Mikroskopem nelze spatřiti v diabasu žád- 

 ných endogenních účinků kontaktu. Ale opuka bývá v pokrajnlm 

 pásmu více nebo méně krystalována a sestává pak ze zrnek vápence 

 asi ^/jo až Vs MiiTa velikých, která jevívají tu i tam klencovitý tvar. 

 V korálech a houbách nalezl jsem v ní mikroskopem sferolity quar- 

 zinu. '^) TiQ však nechová žádného nerostu akcessorického, jaké bývají 

 charakteristicky pro kontaktní zjevy, není zde pravého kontaktu 

 a diabas vystoupil před usazováním se těchto vrstev opukových. 



Dle porušeného uložení vrstev slepencových a drobových možno 



^) Vysvětlivky ku mapě Železných hor, pův. vyd. str. 50. 

 2) Tyto zprávy, 1893, článek XIII. 



