14 XXXVIII. Jindř. Lad. Barvíř. Diabas od Choltic a Heřman. Městce. 



a Četné lupénky penniuu i bezbarvé slídy stojí také příčně. ^) Ze 

 vlastností právě řečených jest patrno, že ani zelená droba ani 

 drobová břidlice zdejší nemají součástek, pocházejících z diabasu. 

 Neobsahiijíf patrného kalcitu, ani epidotu ani uralitu, křemen jejich 

 jest čistý. I neodporuje skladba jejich úsudku z geologických po- 

 měrův učiněnému, že diabas jest mladším nežli zelená droba a bři- 

 dlice drobová zdejší. 



Z tohoto pojednání následuje celkem, že zelenokam Heřmano- 

 městecký jest uralitovaný diabas, příbuzný diabasu Choltickému, a že 

 obě horniny spolu pod povrchem nejspíše souvisí, vyplňujíce puklinu 

 směru ZSZ — VJV. Dále jest dokázáno zkoumáním mikroskopickým, 

 že ani zelená droba ani drobová břidlice zdejší neobsahují žádných 

 součástek diabasových, že tedy diabas Choltický může býti mladší 

 nežli obě tyto horniny, jakož podobá se již z geologického uložení jeho. 

 Zároveň pak bylo vyšetřeno, že původní horninou pro zdejší zelenou 

 drobu byla nejspí-še hornina žulovitá. 



Mineralogický ústav c. k. české university v Praze, v říjnu 1893. 



*) Dlužno poznamenati, že na geologické mapě Železných Hor rozšíření 

 drobových břidlic v okolí Cboltickém na některých místech na p. u Lipoltic, Brloha 

 a j. není označeno. 



Nákladem Královské Ceaké Spoleóuostl Nauk. — Tlakem dra. Edv. Grégra v Praze 1893. 



