Rostlinstvo vrstev březenských. 23 



silně se odchyluje. Nervatura, souhlasí také se žijící Myrsine ferru- 

 ginea, M. platy stigma Fr. M. a j., avšak tvarem svým a zmíněnými 

 odchylkami více se blíží ku Myrsine Rapanea By., kde také čepel poně- 

 kud maloučko sbíhá do řapíku krátkého a velmi silného a zejména 

 ku Ardisia coriacea. 



Myrsine caloneura m. 



Obr. 16. 



Březno (Mayer). Měkký, šedý slin. 



Malý lístek asi P/g cm veliký a 6 mm šir., zubatý. List má 

 špičku uraženu, na levé jeho straně vidíme zřetelně 5 zoubků ma- 

 lých, ale dosti ostrých. Rapík je 2 mm dl., tenký a prodlužuje se 

 do čepele ve stejně silný nerv hlavní, pozvolna se sužující. Sekun- 

 dární nervy jsou tenké, ale velmi ostře vyznačeny (patrně byly vy- 

 niklé a tvrdé) vybíhají v dosti ostrém úhlu poněkud obloukovitě 

 k zubům; tertiarní nervy proplétají je příčmo, tvoříce s nimi velmi 

 krásná, šestiboká neb kosočtverečná políčka, podobně jako nervatura 

 dříštálu anebo nervatura vrb. List musil býti tenký, ale tvrdý. Nemáme, 

 než tento jediný lístek, jenž přes to, že jest velmi ostře otištěn, skytá ur- 

 čujícímu velmi mnoho záhady, zvláště špička listu, která bohužel chybí, 

 mnohé mohla by napověděti. Při porovnávání zbytku toho s herbářovým 

 materiálem zvlášť se mi zamlouvala Myrsine hiýaria Wall. ze západní Hi- 

 malaye, jež v mnohém svými podobně utvářenými lístky s podobně vyvi- 

 nutými zoubky, tenkými, ostrými nervy, řapíkem etc. silně upomíná na 

 zkamenělý lístek březenský, tím více poněvadž několik podobných 

 typů již také jakožto Myrsine bylo popsáno a vyobrazeno. Žijící Ber- 

 heris huxifolia by se také mohla srovnávati s tímto lístkem co do 

 nervatury a zubatosti. 



Nechci upírati, že naše domnělá Myrsine caloneura má mnoho 

 podobností s lístky Velenovského Rhus cretacea Vel. (Die Flora d. 

 bohm. Kreideform. Tab. XXVIL), ačkoliv otisk našeho lístku není 

 daleko tak dlouhatý jsa více vejčitější než podlouhlý a špička jeho 

 byla patrně dle běhu krajů jen krátká, tak že lístek březenský od- 

 povídá co do tvaru více Ettingshausenově Rhus prisca z Haeringu 

 a to pouze obr. 13., 18., 21. Tab. XXVL „Fossile Flora v. Haering." 

 Jest možno, že lístek náš patřil nějakému druhu Rhus případně těmto 

 popsaným, k čemu by zejména to poukazovalo, že Rhus cretacea Vel. 

 vyškytá se v chlomeckém pískovci, tedy nejvyšším pískovci české křídy. 



