Rostlinstvo vrstev březenských. 31 



Quereus Charpentieri, foliis coriaceis, ellipticis, basi subundu- 

 latis, apicem versus sparsim dentatis ; nervis secundariis 3 — 4, angulo 

 acuto egredientibus, camptodromis, inferioribus valde adscendentibus, 

 ramosis. 



Listy dubův často nápadně mění svůj tvar u jednoho a téhož 

 druhu a tím i nervatura pak leckdy jeví znatelnou odchylku, tak že 

 z jediného otisku a to ještě necelého není možno přesně druh určiti, 

 ačkoliv i tento úlomek řádným srovnáním podává nám dosti záruky, 

 že přidělení jeho k dubům jest pravdě nejpodobnější, ačkoliv nervy 

 sekundární poněkutl přece jej odcizují. Než i tu shledáváme podobné 

 typy nervatury druhého řadu ku př. u křídového Quereus ferox Hr., 

 kde sekundární nervy také nad obyčej v ostrém úhlu vybíhají a ještě 

 více u třetihorních Quereus elaena Ung., Q. Gmelini A. Br. Q. Nim- 

 rodi Ung. a Q. Apollinis Ung. (viz také Heer: Fl. tert. Helvetiae 

 II. díl). 



Není-li úlomek březenský listem dubovým, tedy nebude zajisté 

 aspoň co do příbuzenstva příliš vzdálen. Nervatura jeho podobá se 

 ku příkladu velice nervatuře nedalekého rodu Celtis, kde také tvar 

 listu s protaženou špičkou a pokrajní nervy nahoře velice se srovná- 

 vají. Může tedy býti, že list náš patří nějaké Celtis. 



Připomínám ještě, že otisk březenský co do zevnějšku nápadně 

 upomíná na špičku krásného listu Dryandroides quercina Vel. z „Kies- 

 lingswalde" v museu zemském uloženého (srovnej: Velenovský Fl. 

 d. bohm. Ereideform), — avšak nervatura našeho úlomku je daleko 

 ostřejší, nervy sekundární tedy daleko delší, tak že o totožnosti ne- 

 může býti řeči. 



Rubiaephyllum (Ericophyllum) Gaylussaciae m. 



Obr. 21. a, b, c. 



Březno (Mayer). Měkký, šedý slin. 



Zachoval se dosti pěkně jediný lístek ve dvou otiscích. Lístek 

 je podlouhle vejčitý s dosti krátkou špičkou, která zakončena jest 

 zřetelným mozoulkem (obr. 22. c) nebo žlázkou okrouhlou. Povrch 

 lístku jemně je svraštilý a nervaturu možno jen při velikém pozoru 

 sledovati asi v té míře, jak je na obraze vyznačena. 



Kraj lístku je ostře vyznačen a při zvětšení ukazují se v ho- 

 řejší polovině (obr. c) jeho v určitých vzdálenostech malé body jako 

 zahrnuté krátké zoubky, směrem k nim jdou také viditelné ještě 



