XL. 



Organogenese gordiů, 



jakožto příspěvek k biologii a metamorfose buněčné. 



(Sdělení předběžná.) 



Sepsal F. Vejdovský v Praze. 



(Předloženo dne 27. října 1893.) 



tlVOD. 



Ústrojnost strunovců, čili jak je J. S. Presl pojmenoval, vidlořepů, 

 z valné části osvětlena teprve v posledním desítiletí. Přes to však 

 zůstala celá řada otázek nezodpověděna, což snadno lze vysvětliti 

 přečetnými obtížemi, s jakýmiž se setkává praeparace dospělých 

 gordiů. Mimo to vznikly i vážné spory mezi jednotlivými autory 

 v příčině výkladu různých orgánů, což zase zdá se souviseti s okol- 

 ností, že skoumána zároveň v různém stáří vývoje nalézající se 

 stádia. 



Srovnávací anatomie tedy nemohla správně a přesně zodpovídati 

 veškeré otázky, jež se k organisaci gordiů odnášejí, i zůstavila vy- 

 světlení jich embryologii. Otázky ty však nejsou jednoduché; netýkají 

 se jednotlivostí, jež by pouze pro jmenovanou skupinu neb příbuzné 

 formy živočišné byly význačné: ony mají význam všeobecnější, ježto 

 zasahají netoliko do organogenese povšechné, nýbrž i — a to pro 

 příznivou strukturu — i do nauky o organisaci a biologii buněčné 

 vůbec. 



Jakkoliv tedy jsou strunovci pro badatele polem nad jiné vděčným, 

 tož z druhé strany dvojí značné obtíže se skoumání v cestu staví: 

 jednou, že získání příznivého materiálu velmi jest nesnadné a po 

 druhé, že konservování a vůbec úprava pletiv gordiů vyžaduje pro 

 jemná pozorování určitých již zkušeností, získaných methodou srovná- 

 vací na jiných organismech. Jest tedy povinností badatele, aby dříve, 



Tř. mathematlcko-přírodovědecká. 1893. 1 



