Organogenese gordiů. 15 



homogení, zevní a vrstvy vláknité, jež se vesměs označuje jako cu- 

 ticula vláknitá. Homogení cuticula z pozorovaných nyní mnou druhů 

 jest nejtlustší u G. Vaeteri, jevící se na průřezech jako hnědavá, 

 zřetelně nejméně ze 2 parallelních vrstev složená lamella bez struktury. 

 S povrchu však nejostřejšími zvětšeními sledovaná jeví přejemné čár- 

 kování dvojité, jež se kříží skoro pod 45°. Prvotné kontury buněk, 

 z nichž cuticula byla vyloučena, jeví se též na snadno isolovatelných 

 částích zřetelně, jakožto otisky, které však se nedotýkají, nýbrž jsou 

 od sebe oddělené a jeví se tedy jako prvé počátky políček, čili areol. 

 Meziareolová hmota nejeví již čárkování, které se obmezuje tedy jen 

 na areoly. Spodní strana homogení cuticuly u G. Vaeteri ukazuje 

 zvláštní, ostře světlo lámající zrnění, uspořádané buď v určitých čarách, 

 bud nepravidelně jest roztroušeno pod povrchem jednotlivých buněk. 

 Zdánlivá zrnka tato nenáleží však cuticule této, nýbrž jsou to pouhé 

 otisky vlákenek buněk hypodermálních, z nichž se tvoří t. zv. cuti- 

 cula vláknitá, o čemž níže více. 

 W-' Porovitost cuticuly vlastní č. homogení pozoroval jsem pouze 

 u G. Preslii, nepochybuji však, že jest rozšířena u všech druhů. 

 U Gordius Vaeteri jsou k dokázání pouze velké póry žláz jedno- 

 buněčných, o nichž byla již výše řeč. 



Homogení cuticula jest přímým produktem hypodermis, t. j. ona 

 povstala vyloučením tekuté hmoty, jež záhy na povrchu ztuhla. Čár- 

 kování zevní předpokládá, že zevní blána buněk hypodermálných jest 

 přejemnými póry provrtána, jimiž vylučuje se hmota cuticulární. 



T. zv. cuticula vláknitá jest daleko pozdějším produktem hy- 

 podermis. Pokud ještě není vyvinutou, jeví se začátky její těsně pod 

 cuticulou homogení jako vlákenka brvitá, spojující cuticulu s buňkami. 

 Na výše zmíněných otiscích buněk v cuticule s povrchu pozorovaných 

 lze zjistiti veliké množství těchto vlákenek, jež se jeví jako zrnečka. 

 Na podélných i příčných řezech jeví se vláknění to jako kolmé brvy 

 z buněk vycházející. Nejlepším dokladem toho jest G. Vaeteri. Spo- 

 jení vlákenek s cuticulou není intensivní, což nejlépe dokazují části 

 řezů, na nichž se cuticula docela odštěpí a pak se jeví buňky hypo- 

 dermálné, jakoby na povrchu byly pokryté skutečnými brvami. 



Původ vlákenek těchto nelze snadno určiti ; bud jest to z plasmy 

 vyloučená a stuhlá hmota prvotně tekutá, anebo jsou to výrůstky sí- 

 tiva. V prvém případě musili bychom předpokládati, že sekret buněk 

 proniká póry , o jejichž existenci jsme výše domněnku pronesli 

 a ztuhne ve spůsobě jmenovaných brv. Druhý výklad, že vláknivo 

 jest změněné reticulum č. t. zv. spongioplasma buněčná má rovněž 



