2 XLIII. Čeněk Zahálka 



Lounskými koulemi vápennými stanovil. O souhlasnosti pásma VII. 

 v okolí Ěipu s Malnickým řasákem u Loun svědčí bezprostřední 

 poloha jejich pod pásmem VIII. (= Lounské koule vápenné =: Exo- 

 gyrový pískovec od Malnic) tu i tam, jakož i poměry palaeontologické, 

 vzdor tomu, že naleziště obě dosti od sebe jsou rozdílná po stránce 

 petrografické. 



Petrografie. 



v pásmu VII. vyskytují se podobné horniny jako v pásmu V. 

 a VI; Jsou to: 



Slin šedý nebo zažloutlý s tmavošedými skvrnami nebo zcela 

 tmavošedý. V původní poloze své jest vlhký a velmi měkký, tak že 

 se dá krájeti nožem. Na povrchu snadno se rozpadne. Jest velmi 

 jemnou horninou, v níž kromě černých teček od zrnek glaukonitických 

 jiných nerostů pouhým okem nepoznáme. Pod drobnohledem shledá- 

 váme v něm velmi rozšířený prášek jílu, po něm vápenec jako hmotu 

 skameňující (foraminifery). Vedlejší jsou: pyrit, limonit a glaukonit. 

 Tento slin rozšířen je nejvíce u Roudnice. 



Písčitý slin v krajině Štětské a Mělnické jest aequivalentní 

 nejnižším vrstvám předešlého slinu. u Roudnice. Složení jeho minera- 

 logické se shoduje se sliny písčitými pásma VI. Místy, jako u Stračí 

 (vrstva VIL 2.), má hojně glaukonitu a lze jej nazvati glaukonitickým 

 pisčitým silném. Přibývá-li v něm hrubých zrnek křemene, mění 

 se ve hrubozrnný písčitý slin. 



Křemité vápence vyskytují se i v tomto pásmu, nikoli však 

 u Roudnice. Činí dojem vápenců pásma IV. V lavici VIL 3. ve 

 Vehlovicích shledal jsem při drobnohledaém rozboru, že vápenec ten 

 nemá jemných zrnek křemenných jako v pásmu IV , nýbrž, že má 

 větší ostrohranné průřezy křemene, z nichž některé mají dutinky 

 vzdušné s útlými jehlicovitýiui mikrolithy. 



Nejvyšší část pásma VIL, která byla u Vrutic vyvinuta jako 

 rhynchonellový hrubozrnný písčitý slin, přechází v Hleďsebí v pískovec 

 rhynchonellový. 



Rozšíření pásma VII. 



Poněvadž pásmo VIL nemá velké mocnosti a obyčejně na vyš- 

 ších místech příkrých strání Polabských ua povrch vystupuje, platí 

 o jeho rozšíření místním totéž, co o pásmu Ví. Na pásmu tomto 

 leží vyšší část Horních Beřkovic, nejvyšší čásť Lipkovic a Bechhna. 



