6 XLIII. Čeněk Zahálka 



4. Úvoz v LeŠtinku. 

 Pásmo VIL má tu 6 m mocnosti ; vrstvy jeho jsou tence desko- 

 vité, šedé nebo tmavošedé, poněkud písčité sliny s týmiž skameněli- 

 nami, jako pod Sovicí v Trávníku. 



5. V Lopotech, 

 Také zde má pásmo VIL mocnost 6 m ; jest složeno z některých 

 písčitých slínů. Poněvadž voda shora dolů úvozem tímto se valící 

 pásmo toto vymílá a cestu pak nesjízdnou činí, zahazuje se v těch 

 místech rumem, takže ho nebývá viděti. 



6. Jezerka. 



V lomech zdejších bývá zřídka zachována nad lavicí křemitého 

 vápence pásma VI. a pod diluvialním pískem v kousky rozpadlý 

 písčitý slin šedý pásma VIL v mocnosti asi 1 m. 



7. Pod Prosíkem. 

 Ve stráni Polabské blíže dráhy severozápadní, při silnici ze 

 Štětí do Hošťky, odkryto jest pod pásmem VIII. 6 m mocné pásmo 

 VIL, jehož vrstvy jsou ještě písčitější s hrubšími zrnky křemene, jejž 

 nazýváme hrubozrnným písčitým slínem. Má barvu šedou. Zaujímá 

 tu výšku nadmořskou od 200*2 až po 206*2 m. V něm jsou: 

 Area subglabra, ď Orb. (vh) 

 Ostrea semiplana, Sow. (zř) 

 Fucoides. (zř) 

 a kromě toho neurčená posud troj branná mušlička, která v tomto pásmu 

 i po levé straně Labe je význačnou. 



Odbočme opět na krátko z Labského údolí do údolí Hošťky. 



8. Nad Eošfkou. Cesta k Malešovu. 



V hořejší části úvozu nalezneme nad pásmem Ví. od 219*7 až 

 po 225-2 m n. m. pásmo VII 5*5 ra mocné. Vrstvy jeho deskovité 

 na povrchu skládají se z hrubozrnného písčitého slinu, se šupinkami 

 muskovitu, jejž bychom také za slinitý pískovec považovati mohli. 

 Na povrchu se snadno drobí. Nejobyčejnější skamenělinou jeho je 

 opět Exogyra lateralis a Area subglabra. 



9. Na Bousce. 



Tytéž vlastnosti, jako nad Hošťkou, má též pásmo VIL na 

 výšině Bousce, a to jak při cestě nad strážným domkem č. 281., 

 tak při cestě Svářenické nad taraějšími lomy. 



Obraťme se opět k Labským stráním. 



