Lil. 



Pásmo VIII. — Lounsko — křídového útvaru 

 v okolí Sípu. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Roudnici. 



S tab. XXI. 

 (Předloženo dne 15. prosince 1893.) 



Nad pásmem VIL vyskytuje se v okolí Řípu pásmo VIIL, jež 

 dosahuje v některých místech u Roudnice, jako na Sovici, až 15.5 m 

 mocnosti, v Mělnicku, na př. u Hleďseb a Vystrkova až 23'2 m moc- 

 nosti. Pásmo toto liší se valně od předešlého vlastnostmi petrografi- 

 ckými a fysikálnými. Poměry paleontologickými podobá se dosti 

 pásmu VIL, má však přece některé zvláštnosti. Po stránce fysikální 

 upomíná pásmo VIIL na pásmo IV., kde se také jako zde pevné 

 lavice vápenců střídaly několikráte s měkkčími vrstvami písčitých 

 slínů, a ony pevné lavice ostře z povrchu vyčnívaly, v kulovité tvary 

 se oddělujíce jako v pásmu VIIL Vrstvy písčitých slínů a pevné lavice 

 vápenců převládají v celé Řipské vysočině a v oné části pravého břehu 

 Labe, který je blíže Ptoudnice. Čím dále však do Dubské vysočiny, 

 tím více přibývá zvláště horním vrstvám křemenných zrnek, až se 

 horní část pásma VIIL v krajině u Štětí a Mělníka úplně promění 

 v kvádrový pískovec. Dolní část pásma VIIL stává se sice v Mělni- 

 ckém Polabí též písčitější, ale v pískovec promění se teprve u Hleďseb 

 až na malé zbytky a u Tupadel pod Slavínem zcela. Vidíme tedy 

 i zde jako u některých předchozích pásem týž úkaz, že jedno a totéž 

 pásmo má u Roudnice slinitější facii, v Dubské vysočině pískovce - 

 cou facii. 



Sledujeme-li naše pásmo VIU. z Roudnického okolí do Dubské 

 vysočiny, shledáme, jak jsme již podotkli, že přibývá mu víc a více 

 křemenných zrn a v témž poměru ubývá mu slinitých součástí, až 

 přejde ve kvádrový pískovec, jejž Fric nazývá v oboru svých Jizer- 



Tř. tnathomatlcko-phrodovědeckí. 1893. 1 



