Pásmo VIII. — Lounské — křídového útvaru v okolí Řipu. 3 



pevnost užívá se ho hojně ku stavbě jako písčitého slinu pásma IV. 

 Pod drobnohledem jeví se jako směs čistých křemenných a vápen- 

 cových zrnek. Skořápky foraminifer bývají z vápence složeny. Žlutý 

 práškovitý jíl tvoří tmel předešlých nerostů. Vedlejšími nerosty jsou 

 pyrit a limonit, jež oba vyplňují komůrky foraminifer, a k nim druží 

 se glaukonit. Tmavé modravé skvrny v tomto slinu se objevující, 

 ukázaly se býti pod drobnohledem směsí velkého počtu faraminifer 

 jichž skořápky vyplněny byly pyritem. 



Hrubozrnný písčitý slin. Vrstvy, které byly vyvinuty v pásmu 

 VIIL u Roudnice jako písčitý slin, přibírají, čím dále je od Sovice 

 ku Stětí sledujeme, tím víc a více hrubých zrnek křemenných a mění 

 se tak ve hrubozrnný písčitý slin. Již v Leštínku pod Sovicí, hned 

 pod lavicí VIII. b., jeví se hrubozrnné písčité sliny, obsahující velmi 

 hrubá zrna křemenná až velikosti hrachu. Nižší vrstvy tu ještě ne- 

 mají hrubozrnného písčitého slinu. Na Prosíku objevují se již ve 

 hrubozrnném písčitém slinu místa, jež se mohou považovati za pí- 

 skovec. Mezi Stětim a Liběchovským údolím jsou již vyšší vrstvy 

 pásma VIII. úplně proměněny v pískovec. V téže krajině jakož i 

 v okolí Mělníka jsou proměněny nižší vrstvy v šedý slinitý pískovec 

 a dřívější vápencové lavice jsou tu zastoupeny šedými vápnitými pí- 

 skovci nebo křemitými vápenci. Tyto poslední vyčnívají ze stráni 

 v podobě kouli neb okulacených placek a mívají často rezavý povrch. 

 U Hleďsebí i spodní část pásma VIII. jest proměněna valně v písko- 

 vec, ještě dále ve vysočině Dubské celé pásmo. 



Pískovce pásma tohoto bývají šedé neb zažloutlé, oddělují se 

 ve kvádry, v horní části pásma bývají hrubozrnné, v dolní části je- 

 mnozrnné v dolní části jemnozrnné. Tmel je chudý slinitý nebo 

 zcela žádný, zvláště v horních vrstvách, tak že se na povrchu snadno 

 rozpadávají. Zrnka jejich křemenná jsou čirá, šedá, bílá i začervenalá. 

 V kvádrovém pískovci bývají často velmi pevné kusy s limontovým 

 tmelem. Tyto jsou velmi tvrdé, vzdorují dosti větrání a proto se na 

 povrchu zvětralého pískovce povaluji. Nad Mlazicemi je jedna lavice 

 pískovce v oboru pásma VIII. tak hrubými valounky křemene pro- 

 stoupena, že ji lze již za slepenec považovati. 



Rozšíření. 



Pásmo VIII. objímá Ěip na svém výchozu v pruhu mezi 260 

 a 270 m n. m. Severně od Řipu prostírá se po celé Krábšické pla- 

 nině, kryto jsouc buď ještě vyššími pásmy IX. a X. anebo žlutou 



1* 



