4 LIL Čeněk Zahálka 



diluvialní blinou. Zabíhá pak z planiny této až na Kodrovinu nad 

 Roudnicí a na výšiny mezi Becblínem a Zděnčinou u Lipkovic. Na 

 Hornobeřkovické výšině vystupuje pod pásmem IX. na mnohých 

 místech na povrch od Kostomlat až po Škarechov. Na tom pásmu 

 leží horní část Horních Beřkovic. 



Kdežto je přístupno pásmo VIII. na levém břehu Labe jen na 

 jeho výchozech, tvoří na pravém břehu Labe často nejvyšší temena 

 Polabských strání, proto tam na povrchu zemském má větší rozlohu 

 nejsouc často vyššími pokryto vrstvami. Tak zaujímá široký pás 

 kolem Sovice, pokrývá výšinu Prosík u Hošťky, výšiny severně nad 

 Hošťkou, nejvyšší místa Polabských strání od Kyškovic až za Ješo- 

 vice, a jen kupa Sovice a Ostrého pokrývá jej vyššími pásmy. Nej- 

 vyšší temena strání u Liběchova, od Vehlovic ku Chlomku až k Vru- 

 ticům a Hleďsebí skládají se z pásma VIIL Také příkré tarasy údolí 

 Vrutického, pokračování to údolí Kokořínského, vyšší boky Hostinské 

 vysočiny, spodní stupeň kvádrů v údolí Kokořínském a Truskovny, 

 pásmo kvádrovců lemující stráně údolí Tupadelského, Liběchovského, 

 Zelizského a údolí pobočných, skládají se z pásma tohoto. Pásmo 

 Vin. dodává svými romantickými tvary pískovcovými Dubské vyso- 

 čině zajímavého krajinného rázu. 



Stratigrafíe a palaeontologie. 



Rozdělovati pásmo VHI. dle souvrství písčitých slínů a střída- 

 jících se s nimi vápenců nevedlo k cíli tak, jako při pásmu IV., a 

 to proto, že jedna a táž lavice vápencová není stálá, vymizí a pí- 

 sčitý slin na její místo nastupuje; jinde opět uprostřed souvrství pí- 

 sčitého shnu počíná vznikati lavice pevného vápence, kde jí dříve 

 nebylo. Teprve v nejvyšší poloze pásma VIII. objevuje se mocnější 

 stálá lavice pevného vápence, význačná pro celé okolí Roudnice po 

 obou březích Labe. Tuto lavici znamenám v textu i na profilech 

 písmenou „6", a dle ní rozděluji pásmo VIII. na tři části z dola 

 nahoru: VIII. a., VIII. 6., VIII. c. V krajině Mělnické nelze však 

 tohoto rozdělení provésti, poněvadž tam vyšší vrstvy pásma VIII. 

 a dále ke Kokořínu veškery vrstvy pásma VIII. v pískovec jsou 

 proměněny. Souvrství VIII. c na Roudnicku jest jen malé mocnosti, 

 obyčejně 1 m. v Kostomlatech však má mocnost jen 0*2 m a 

 v Bechlíně (ve Slapu) a u Myslivny roveňské pod Ripem chybí, tak 

 že se tam pásmo IX. hned na lavici VIII. b přikládá. Největší 

 mocnost má souvrství VIII, c v Hájích Krábšických u Roud- 



