Pásmo VIII. — Lounské — křidovébo útvaru v okolí Ripu. 5 



nice, t. j. 3-8 m. Pásmo IX. uloženo je na některých místech na 

 pásmu Vlil. tak, že má v souvrství VIJI. c vyhloubená koryta a 

 kromě toho jsou nejvyšší vrstvy VIIL c často porušeny, rozházeny. 

 Tohoto úkazu na rozhraní jiných pásem jsem nepozoroval. Tím se 

 vysvětluje, proč jest souvrství VIIL c někde jen 0'2 m mocné nebo 

 místy zcela chybí. Stalo se to zajisté tím, že proudy mořské za doby 

 pásma IX. odplavily více nebo méně souvrství VIIL c. 



Levý břeh. Labe. 



1. Jižné od NuČniček y^Na vinici". 



Zde v lomu objevují se pod diluvialním štěrkem v jednom ho- 

 rizontu vedle sebe pásma: VIIL a X. pro dislokaci, o níž jsem se 

 zmínil na jiném místě ^). Pásmo VIIL jest tu přístupno v mocnosti asi 

 7 m. Nejhlubší vrstvy tvoří šedý, písčitý slin s Četnými šupinkami 

 muskovitu, oddělující se při čerstvém odkrytí v mocné lavice, jichž 

 se ku stavbě upotřebuje. Svrchní vrstvy obsahují týž písčitý slin a 

 ten se střídá s pevnějšími lavicemi vápence. Na povrchu oddělují se 

 kusy vápence v kulovité tvary a z nich pálí se tu vápno. Vrstvy pá- 

 sma VIIL jsou tu vůbec vápnitější než-li v Krábšických hájích u Roud- 

 nice a neobsahují zde nikde hrubých zrnek křemenných. Zde se 

 objevují: 



Area. 



Pecten Dujardinii, Rom. 



Exogyra lateralis, Nilss. 



Ostrea semiplana, Sow. 



Fucoides. 



2. Kodrovina nad Roudnici. 



V lesnatém hřbetu, který se táhne od Krábšie k Roudnici a zde 

 nad střelnicí se končí, jest v nejvyšší části zachováno pásmo VIII. 

 pod diluvialním štěrkem. Není však nikde odkryto. Dal jsem tudíž 

 pásmo to odkryti kopáním při cestě, která vede od silnice Krábšické 

 na sedlo Kodroviny v nejvyšším místě cesty. Pod diluvialním štěrkem 

 títřídaly se tu měkké písčité sliny rozpadlé s pevnými vápnitými la- 

 vicemi. Oboje měly barvu šedou s četnými šupinkami muskovitu. 



^) O souvrství glaukonitickéko váp. slíau v Polabí litoměř. Věstník Král. 

 Čes Spol. Nauk. 1891. Str. 403. Obr. 1. 



