24 Lil. Čeněk Zahálka 



Slavín, zámek. 2427 m n. m. 

 Půda slinitopísčitá, šedohnědá 0"7 m 



. Mocné stolice zažloutlého kvádrového pískovce. Má velmi chudý 

 tmel — proto je velmi sypký. Na povrchu ovětraném rozhlodán 

 jest těsně vedle sebe ležícími důlky jako voštiny 12-0 m 



. Šedý jemnozrnný pískovec prostoupený dole velmi hoj. Exogy- 

 rami. Má slinitý tmel. Na povrchu je deskovitý, dál od povrchu 



láme se v mocnějších stolicích i-O „ 



2 "^ 3. Zažloutlý neb šedý pískovec jemnozrnný s chudým tmelem. Je 



sypký. Čerstvý se láme v mocných stolicích 1'9 „ 



. Lavička žlutého neb rezavého sypkého a jemného pískovce 

 P-i (místy až 0*2 mocná) 0-1 „ 



. Velmi jemný šedobílý pískovec slinitý v pevné lavice se láma- 

 jící. Nejspodnější lavice jsou vápnitější a oddělují se na po- 

 vrchu v deskovité a kulovité tvary 2*0 „ 



Í2. Šedý, hrubozrnný písčitý slin v mocných stolicích. Na povrchu 

 v desky rozpadlý. Výše obsahuje též hnízda slinitého pískovce, 

 jehož zrnka křemenná mají barvu bílou, šedou a červenou . . 3*0 ro 

 s\ 1- Šedý až šedobílý písčitý slin v krásných až 1 m mocných sto- 



l. licích se lámající s Inoceramem 3"0 „ 



Pásmo VI i Deskovitý šedý písčitý slin obsahující lavici s hrubšími zrnky ( g 

 ■ I křemene j co 



5. Nepřístupné z většího díln souvrství, jehož nejvyšší vrstvy obsa- 

 hují šedý hrubozrnný písčitý slin 6'0 m 



4. Hrubozrnný šedý pískovec kvádrový Khynchonellový. S velmi 

 hojnou Rhynchonella plicatilis, hojnou Vola quinquecostata, 

 zřídkou Lima, a velmi hojnými Fucoidy. Přístupen v mocnosti 2'3 „ 



3. Hrubozrnný šedý písčitý slin, nahoře téměř slinitému pískovci 

 podobný v deskách, obsahující pevný hrubozrnný křemitý vá- 

 penec modravý 2*7 „ 



Hloubš v úvozu pevné lavice hrubozrnného písčitého slinu še- 

 dého s tmavšími ještě pevnějšími lavicemi 4*0 „ 



2. Písčité sliny šedé s pevnými lavicemi křemitého vápence mo- 

 dravého 4"0 „ 



1. Šedé písčité sliny s tmavšími skvrnami. Vodu nadržují ... 6*0 „ 



Následují nepřístupné vrstvy, v jichž oboru pod cestou u školy a na 

 louce prameny vody vyvěrají. Snad náplav z předchozích vrstev . . . . 1"5 m 



Dno údolní u mostu v Tupadlech. 186"5 m n. m. 



V souvrství VIII. 4. jest dole velmi hojná Exogijra conica, která 

 někdy v chomáčích se objevuje a celý kus pískovce takřka vyplňuje. 

 Krom toho nalezl jsem v ní úlomky Limy a Inoceramu. 



15. Liběchov. U hořejšího kostela. 



Nad rozsáhlými lomy u hořejšího kostela, a sice v nejvyšší části 

 návrší pod 221 m n. m., nalezneme nad pásmem VIL písčitá pole, 

 v nichž vyorávají se desky šedého křemitého vápence nižšího pásma 

 VIIL, jako byly před Liběchovem. Pásma VIII. zachovalá část za- 

 ujímá tu výšku od 217 až po 221 m n. m., obnáší tedy jen 4 m. 



