Pásmo VIII. — Lounské — křídového útvaru v okoh' P'pu. P5 



Dále na sever odtud jdouce, shledáme, že terrain vždy víc a více 

 vystupuje po východní straně údolí Libéchovského ; proto nálezném 

 i vyšší část pásma VIII. vyvinutou v nejvyšší části lesnatých strání 

 naproti Boží Vodě v Klácelce (kde jsou zachovány první pokusy 

 slavného sochaře českého Levého), pak u Železné, Tupadel atd. 

 Avšak poloha základu pásma VIII. u Tupadel (222 m) srovnána jsouc 

 s polohou ležatého pásma VIII. v Liběchově (217 m), svědčí o tom, 

 že vrstvy útvaru křídového i po východní straně údolí Libéchovského 

 stoupají od Liběchova k Tupadlům, t. j. od jihu na sever, jak se to 

 na parallelním průřezu z Ráje ku Strážnicům vysvětluje, a jak jsme 

 se o tom také na západní straně údolí Libéchovského přesvědčili. 

 Krejčí^) a Frič^) však uvádí, že vrstvy útvaru křídového v těchto 

 místech mají mírný úklon k severu. 



16. Vehlovice — Kalský — Tarnov. 



Již při pásmu VI. uvedli jsme průřez lomu Wunschova ve Ve- 

 hlovicích, kde v nejvyšší části nalézáme pod ornicí nejhlubší část 

 pásma VIII. v mocnosti 2 m téže vlastnosti jako u Liběchova a Štětí. 

 V lomech, které jsou na jihovýchodní straně Vehlovic a které po- 

 stoupily hlouběji do stráně, jest viděti, že ono souvrství písčité 

 s koulemi vápnitými jde ještě výš a že má tedy větší mocnost než 

 2 m. Opustíme-li lomy Vehlovické a dáme se na východ po cestě 

 na výšinu „Kalský", která dosahuje výšky nadmořské 245 m, takže 

 se asi o 30 m vypíná nad lomy Vehlovickými, nalezneme s počátku 

 samá pole a zahrady s půdou, která se skládá téměř ze samého písku ; 

 kde v ní bylo kopáno, shledalo se, že tu jsou tytéž vrstvy s kulo- 

 vými vápenci, jako v nejvyšší části Vehlovického lomu. Teprv od 

 konce zahrad lze pozorovati, že v písku vyskytují se již také kusy 

 bílého a žlutavého pískovce, až konečně dojdeme v cestě na hrubo- 

 zrnný kvádrový pískovec bílý a žlutavý, který tu odkryt na povrch 

 vychází a k nejvyšší části pískovce pásma VIII. náleží, nebot nad ním 

 hned přiléhá pásmo IX. charakteristické svými vrstvami slinitými. 

 Tato nejvyšší část kvádrového pískovce má tu na některých místech 

 valounky křemene velikosti až lískového oříšku. Pásmo IX. zaujímá 

 tu nejvyšší část výšiny Kalského a má tu mocnost asi 11 nebo 12 m. 

 Cesta Vehlovická končí se tu ve stráni pásma IX. Jdeme-li z Kal- 



'j Archiv. I. Studie v oboru křid. útv. Str. 94. řád. 3. z dola. Obr. 26. 

 ^) Běloh. a Maln. vrstvy. Str. 80. Jizerské vrstvy str. 21. Výkr. č. 10. 



