28 Lil. Čeněk Zahálka 



souvrstvím stolice velmi hrubozrnného pískovce (některé kusy jeho 

 lze považovati za slepence). Pokud je čerstvý, je barvy bílé. Obsahuje 

 zřídka kde nějaký Fukoid. Zrna křemenná jsou v pískovci tom nej- 

 více bílá, méně tmavošedá a nejméně červená. Od této stolice výš 

 a sice od 220 až po 230 m n. m., t. j. až něco málo nad cestu Ve- 

 hlovickou, jest vyšší pásmo VIII. vyvinuto jako pískovec bílý, nahoře 

 rezavý, který se velmi snadno rozpadává a tvoří velmi písčité chudé 

 pozemky. Proto říkají hospodáři poloze této „Nouzov". Nad pásmem 

 VIII. spočívá zde opět v úvoze cesty na návrší Strášensku (které 

 jest pokračováním předešlého návrší Kalského), pásmo IX. se svými 

 význačnými slinitými vrstvami. Úhrnná mocnost pásma VIII. obnáší 

 tu asi 16-5 m. 



18. Severní típati Chlovnku na 'počátku rokle Mlazické. 



Stopujem-li nejvyšší temeno kvádrového pískovce pásma VIII. 

 od úpatí Strášenska podle cesty Vehlovické na východ, dojdeme 

 na počátek Mlazické rokle při okraji lesa Chlomeckého na severní 

 úpatí Chlomku. I zde nalezneme v hluboké prorve kvádrový pískovec 

 asi 9 m mocný, v téže výši skorém jako pod Strášenskem a také 

 pod pásmem IX. Pískovec není tu všecken přístupný, jde tedy ještě 

 hlouběji a jest více než 9 m mocný. Zahueme-li odtud na cestu 

 Strážnickou, najdeme tam pásmo IX. jako písčitý slin vyvinuté v úvoze 

 při vrstevnici 240 m n. m., nad ní i pod ní. 



19. Od Chlomku do údolí Kokořínského. 



Nyní se dá dokázati, že pásmo VIII. jest totožno s Fricovým 

 Prvým kvádrem Kokořínským tím, že vyjdeme s počátku Mlazické 

 rokle na severním úpatí Chlomku podle cesty Vehlovické dále na 

 východ, až dojdeme za lesem na silnici Mělnicko-Mšenskou. Sejdeme li 

 nyní bud po této silnici nebo některou postranní roklí do údolí Ko- 

 kořínského, shledáme, jakmile sestoupíme do téže výše nadmořské 

 jako na počátku rokle Mlazické nebo jako na úpatí Strášenska, totiž 

 do výše 230 m n. m., že tu počíná opět pod pásmem IX. pásmo VIII., 

 totiž kvádrový pískovec, jímž odtud hlouběji a hlouběji procházíme 

 do krásného údolí Kokořínského a který tu tvoří srázné stěny jeho. 

 Nalézáme se tu poblíž obce Lhoty, odkud sledovati možno prvý tento 

 kvádr Kokořínský až ku zříceninám hradu Kokořína, dle něhož pásmo 



