10 
beslægtede, saa at man ikke skulde tro, at det var et Nedarvnings- 
spørgsmaal, men Analogier. Hvorfor springe de nogle Arter over, 
og hvorfor gjenfinder man dem ikke hos andre Gravehvepse? Alt 
i alt giver denne Gruppe Stof til højst interessante Studier, saavel 
i Retning af det biologiskes Indflydelse påa Bygningen, som Ned- 
arvning, Analogier og Correlationer i denne. 
Biologi.  Crabronide-Hunnerne færdes i Solskin mest paa 
Blomsterne, navnlig af Skjærmplanter, og paa Bladene af Buske og 
mindre Træer, tildels for at gaa paa Jagt efter Bytte. Her indfinde 
Hannerne sig ogsaa for at parres. Iøvrigt træffer man Hunnerne 
paa gammelt Træ, hvor en Del af dem have deres Reder; de jord- 
byggende ser man mindst til, de smutte ubemærkede ud og ind af 
deres Gange; man ser dem næsten aldrig sidde paa Jorden, end- 
sige spadsere om her. Opholdet paa Bladene af Buske have de 
tilfælles med /Mellinus, der mest af alle Gravehvepse minder om 
dem ;i Kropformen og den gulplettede Tegning. Byttet bestaar i 
Reglen af Dipterer, rigtignok af de forskjelligste Familjer; — dog 
holder en bestemt Art sig sædvanlig til en enkelt Familje -— som 
Syrphider, Empider, Muscider og Tipulider. Et Par større Former 
tage, mærkeligt nok, noget saa-afvigende herfra som Larver af Smaa- 
sommerfugle, ja Ceratocolus endog Imagines. af Halvmøl (Crambus)! 
Nogle af de smaa Arter have fundet Tipuliderne for store eller 
for besværlige at fange og tage i Stedet for Bladlus; hos én Art 
fandt jeg endog Psocus (hos Bhopalum clavipes). Det er alt- 
sammen forholdsvis blødhudede Insekter og ufarlige — Billerne, 
Hvepsene, Græshopperne og Edderkopperne have de overladt til 
andre. Det er endvidere forholdsvis smaa Insekter, der kun give 
liden Næring, og de samle derfor et større Antal af dem i hver Celle. 
Byttet bæres altid bort i Flugten (Ceratocolus undtagen) med Man- 
diblerne og støttet af Forbenene. Jeg formoder, at den stærkt ud- 
viklede Sølv- (Guld-)glands paa Mundskjoldet staar i Forhold til 
Indfangsten af Byttet. Hvad Redebygningen angaar, da er denne 
en Del forskjellig, men hæver sig aldrig til noget højere Standpunkt; 
