90 
der var stukket ned i en Urtepotte til Støtte for en Nellike. 
Marven var udhulet til en Dybde af 50—60rm, og inderst i den 
derved frembragte Gang fandtes 5 ved Skillevægge sondrede Celler. 
I hver af disse laa en nøgen, gullig Puppe. Der fandtes ikke mere 
noget Spor af Byttet, hvoraf han slutter, at det har været vingeløst 
og blødt i alle Dele, at saavel Krop som Ben ere ædte op, og at det 
derfor rimeligvis har været Bladlus. Skillevæggene vare mærkelige 
ved, at der i hver af dem bemærkedes et modent Gulerodsfrø og et 
Sandskorn af samme Størrelse som Frøet. Reden befandt sig ved . 
Siden af nogle Roser med Bladlus og tæt ved et Bed med Gule- 
rødder, der skulde give Frø, samt ved Kanten af en sandet Allé, 
hvori G. finder et Fingerpeg om, at Hvepsen besidder en Forstand 
paa at spare sig for Arbejde, ved at vælge et Sted til Redebygning, 
som frembyder alle Betingelser for Redens Forsyning i dens umid- 
delbare Nærhed. At Hvepsen er Redebygger og ikke Parasit hos 
andre, er derefter afgjort. Giraud (1866, p. 472) klækkede Arten, 
skjønt sjældent, af Rubusgrene. Den gnaver, mener han, meget 
smalle Gange og samler smaa Bladlus, vistnok en grønlig Art. 
Da Arten bygger i andre Insekters forladte Gange, ere disse af 
meget forskjellig Længde og Bredde. I en lang Gang benytter den kun 
den inderste Del til Anlæg af sine Celler. Det højeste Antal Celler, 
jeg har fundet i dens Reder, er 9, det mindste 2; i Reglen er der 
4 å 5. Deres Længde kan være forskjellig, snart kun 6—7P, 
snart 9—12mm,  Skillerummene ere dannede af Smaasten, der 
dynges sammen, ofte blandet med Jord, i en lille Strækning efter 
Anlæget af hver Celle. I smalle Gange bestaa de undertiden kun 
af et.Par store Sandskorn (1m=), men i uregelmæssige og brede 
Gange kunne de blive 4—5, indtil 10"" tykke. Da ingen anden 
Hveps benytter Grus til Skillevægge, er Reden let kjendelig, selv 
om der ingen Larver findes i den. Undertiden kan man mellem 
Smaastenene finde de mest besynderlige Ting som smaa Mosplanter 
osv., og ligesom Goureau Gulerodsfrø. Naar man kløver en Gren med 
dens Rede i, falder Skillevæggenes Grus let ud; kun for Enderne, 
altsaa op til de to sammenstødende Celler, holder det sig. Ved en 
