EEN 
121 
XII. Scoliadæ og Mutillidæ. 
Disse to, i Norden meget svagt, i Troperne derimod over- 
ordentlig rigt repræsenterede Familjer ere hos os kun Rester af en 
gammel Type, der ogsaa i biologisk Henseende synes at have be- 
varet noget primitivt, som kan kaste Lys over Oprindelsen til de 
ægte Gravehvepses Levevis. De bortslæbe ikke Byttet, men op- 
søge det kun, og paa selve det Sted, hvor det lever (i Jorden eller 
i raadent Ved) fortæres det af Larven. Saaledes bliver det over- 
flødigt for Hvepsen at anlægge Reder. Kroppens Bygning er ikke 
heller indrettet herpaa, men viser tydeligt hen til, at de fleste af 
disse Former skulle grave sig selv gjennem Jorden. Det er selv- 
følgelig navnlig hos Hunnerne, at vi finde det ensidige udviklet for 
dette Formaals Skyld, og i forskjellig Grad hos de forskjellige 
Slægter. Hovedet er saaledes afrundet, at det kun byder en ringe 
Modstand; Antennerne ere korte og kunne bøjes tilbage langs 
Hovedets Sider; Kroppen er hos Scoliadæ fladtrykt og helt glat; 
Laarene meget korte og kraftige, men brede (flade, med skarpe 
Kanter); den stærke Tornbesætning paa Benene gjør disse egnede 
til at kunne sætte af med selv i den løsnede Jord. Hos Mutillidæ 
falde endog Vingerne bort hos Hunnerne, hvorved Thoraxbygningen er 
bleven ganske forandret og giver disse Insekter en stor Lighed med 
Myrer, Pezomachus 0. a. vingeløse Hymenopterer. I Mandiblernes 
Bygning finde vi ogsaa et aldeles aparte Forhold. Medens Grave- 
hvepsenes Hunner have bredere og stærkere Mandibler, Hannerne i 
Reglen simple, spidse, er her det omvendte Tilfældet. Hunnen har 
buede, tilspidsede Mandibler, der egne sig udmærket til at løsne 
Jorden med, gjennem hvilken den skal bore sin Krop frem; Hannen 
har derimod oftest store, brede, undertiden 3-tandede Mandibler, som 
skulle anvendes til at gribe og fastholde de glatte eller vingeløse 
Hunner med under Parringen. 
Byttet, der bestaar i Larver af Scarabæer eller Bier, bedøves 
eller lammes vistnok med Braaden, forinden Æggetpanbringes; noget 
nærmere herom er forøvrigt ubekjendt. g 
