= SES ES ES Earp st tres SNEEN 
123 
og var fasthæftet ved en ejendommelig, mørk Plade, som viste sig 
at bestaa af de (6) afskudte Hude. Dens Plads var, ligesom ovenfor 
omtalt, ved den 5. Kropring. Larven sugede udvendig paa Olden- 
borrelarven, men trængte ikke ind i denne, i hvert Fald ikke paa 
det (tidlige) Stadium, hvori den undersøgtes. Larven henførtes til 
Tiphia femorata, hvortil den ogsaa efter al Rimelighed hører. — 
Et ejendommeligt Forhold var det, at Larven kun havde 9 Par 
Spiracler (se Figuren, p. 133), hvad der ikke forekommer hos mono- 
troche Hymenoptera, naar undtages Myrerne. Men en Undersøgelse 
af den ganske unge Larve viste, at denne besad det normale Antal 
af 10 Par Spiracler; det Zdet Par (paa 3. Kropring) tabes saaledes 
for en Tid under Udviklingen. ! 
"Ifølge mundtlig Meddelelse af Fabrikant Chr. Drewsen fandt 
han tidligere 7iphia-Hunnen hyppigt påa Skjærmplanter i Nord- 
sjælland; nu synes den næsten at være forsvunden. Et Forhold, 
der vel maa sættes i Forbindelse med dens Værts Aftagen. 
I Rusland skal man allerede i 1879 have fundet en 7iphia- 
Larve paa Anisoplia austriaca. 
Af Slægten Scolia, hvoraf der i 'Troperne findes saa kæmpe- 
mæssige Former, findes ingen Art hos os. Den kommer os dog 
temmelig nær; Secolia quadripunctata er fundet ved Wiesbaden og 
ved Berlin, og den syditalienske Scolia unifasciata Cyril forekommer 
i Norge (Risør) og Sverige (Sård i Halland) [se Schøyen i En- 
tomologisk Tidskrift for 1888]. — Det var i 1839, at Passerini 
fandt Larven af Scolia flavifrons Scopoli (= $. hortorum Fabr.) 
sugende paa Oryctes nasicornis- Larven. Den ligger paa langs" af 
sin Værtlarve, men i modsat Retning, og borer hele den forreste 
Del af Kroppen dybt ind i Værtlarvens Krophule for at udæde den. 
Efter Passerini's Afbildninger synes de 2 første Spiracler lukkede 
hos den ædende Larve, hvad der i saa Fald sagtens staar i For- 
bindelse hermed. Noget tilsvarende finder maaske Sted hos den 
ældre Tiphia-Larve.  Scolia-Larven udæder Værtlarven helt og 
spinder sig derefter en Kokon, dannet af to Lag; naar Hvepsen 
gaar ud, klipper den et rundt Laag af. (C. Passerini: Osservazioni 
