170 
Aarsagen til denne forskjellige Fordeling af de to Arter og til 
Forskjellighederne i Bladdækkets Tæthed maa formodentlig søges i 
deres noget forskjellige Rhizombygning. WNuphar har et undertiden 
meget mægtigt, indtil et Par M langt og 13—14 Cm tykt Rhizom, 
der ligger vandret paa Bunden (Fig. 2)"); Nymphæa har derimod 
et kortere og oftest mere skraat opad rettet Rhizom; dettes Blade 
staa derfor mere i Roset end Nuphars, og det er vist i det hele 
svagere end dennes. 
Nuphars Rødder ere ofte mørkebrune eller sortviolette; de 
blive c. "/2 M lange og have den for Vandrødder saa almindelige 
Form, det vil sige: de have talløse, korte og ugrenede Siderødder, 
der i regelmæssig akropetal Udvikling — derfor regelmæssig af- 
tagende i Længde ud mod Spidsen — udgaa næsten under ret 
Vinkel fra deres Sider (Fig. 2). Rødderne staa alene paa Rhizomets 
Underside, i en Gruppe bagved hvert Blad,. og ere indenfor hver 
Gruppe ordnede nogenlunde i Zigzag; de blive mindre, eftersom de 
staa nærmere ved Bladet (Fig. 2, D). De afkastes regelmæssig og 
efterlade en fordybet Arflade. 
Om Nuphar's Rhizom kan endnu tilføjes følgende. Paa 
Ydersiden enken af Bladene staar der i Knoppen lange, af 
1 Cellerække dannede Haar, som synes at have en længe varende 
ide np slibrigt-slimet Ydre. Unge Blomster fin i for 
skjelligt Udviklingstrin ved Vinterens Begyndelse, tndr helt. blot- 
tede; der kan derfor ikke være Tvivl om, at de overvintre. 
Naar Aakanderne kun findes paa roligt Vand, maa Grunden 
vel være den, at paa Vand med stærkt Bølgeslag løsrives eller 
ødelægges let de store Blade; Bladstilken løsner sig ogsaa ret let 
fra Rodstokken. 
Endnu kun en eneste Art med Flydeblade gaar ud udenfor 
Rørbæltet, endog paa ret dybt Vand, nemlig Vand-Pilurt (Poly- 
gonum amphibium). Den findes baade paa lavt Vand, kan som be- 
kjendt jo ogsaa voxe paa Land, og paa Vand, som er i det mindste 
1) Dets Morfologi er omtalt f. Ex. af Krikee i «Bliithendiagramme?, II, 
181, hvor ogsaa ældre Litteratur næ 
ES ESSEN SEERNE 
