175 
over Vandfladen, ville saadanne Blade altsaa være 3!/2—4 M lange, 
hvad de ifølge direkte Maalinger faktisk ogsaa undertiden ere. 
I den hele Masse af Typha omkring Søen fandt jeg mærkelig 
nok ingen blomstrende. Fra Basis af den blomstrende Stængel ud- 
gaaer der ifølge tidligere Notitser Skud, som fee sig stærkt og 
brat nedad. 
Til Oplysning om Spiringen (der forresten er kjondt; se Dietz 
i Bot. Centralbl. 1886, S. 58 og Bibl. botan. Heft 5) og om Kim- 
plantens Udvikling tjener Fig. 5. Frugtskallen sprænges, Laaget 
stødes af, og Radicula bryder frem, idet den krummer sig nedad 
(Fig. 5, 4). Paa Rodhalsen danner sig en Krans af Rodhaar; fra . 
først af er det kun faa (4—5) Bælter af Celler, der tage Del i 
denne Haardannelse (Fig. 5, B, C). Fig. D viser en Kimplante i 
Spiringsaaret meget formindsket. Primaxens Blade have naaet en 
Længde af c."/3 M og ere nu (i November) i Begreb med at visne. 
Ved dens Grund er der dannet et kort, opret og et langt, udløbende 
Skud; dette bliver jævnt tykkere mod Spidsen, der bøjer sig opad; 
ved Ombøjningsstedet ere Rødderne talrigst. - En Kimplante naaede 
i 2det Aars Juli Maaned omtrent 1 M Højde (d. e. Bladspidserne 
naaede saa højt). 
De to andre mægtige Sumpplanter ere ulige hyppigere og 
spille en ulige større Rolle. De findes omtrent overalt ved Sø- 
bredden, om end Bevoxningerne have meget forskjellig Mægtighed 
og Tæthed. De danne overalt en sammenhængende Bræmme hele 
Søen rundt, kun afbrudt der, hvor man har hugget dem bort for 
at skaffe Indløb til Baadebroerne. Dybden, til hvilken de gaa ud, 
er c.2 M: indenfor denne Grænse gaa de langt ind mod Land, ind 
paa meget lavere Vand, Tagrør som bekjendt op paa Land. 
Det er, i Modsætning til, hvad der gjaldt for de foregaaende 
Årter, ingenlunde let at finde, efter hvilke Regler de fordele Ter- 
rænet mellem sig; meget ofte voxe de blandede mellem hver- 
andre, og snart er den ene, snart den anden talrigst, snart synes 
de at være lige talrige. Men saa findes der ogsaa Steder, hvor 
