177 
denne overskredes, holdt hen tætte Plantevæxt op; men indad mod 
Land fandtes paa lavt Vand én spredt, trykket Bevoxning af 
Kogleax. : 
Muligvis gribe flere Faktorer, som jeg ikke har haft Lejlighed 
til at stifte Bekjendtskab med, ind i Fordelingen af de to Arter, 
som i vegetativ Kraft synes at staa hinanden nær, f. Ex. Isen, der 
efter Prof. C. V. Prytz kan bortskære hele Bevoxninger (Strandisen 
ved Petersværft i Sydsjælland), Menneskets Benyttelse af dem, eller 
… Dyrenes Benyttelse af dem; saaledes er det mig meddelt, at Køerne 
ikke æde Kogleax, men Tagrør. 
Som almindelig Regel kan videre anføres, at hvor Kogleax 
danner et sammenhængende yderste Bælte, vil Tagrøret optræde 
bestanddannende indenfor det og erobre hele Arealet ind til Kjær- 
vegetationen. Tagrøret danner saaledes et næsten sammenhængende 
Bælte hele Søen rundt, næsten ikke afbrudt af Kogleax eller 
andre Arter. 
Grundene til disse Forskjelligheder mellem de to Planters Fore- 
komst ere ikke lette at paapege, men jeg mener, at de maa søges 
især i deres morfologiske Bygning, som vi derfor kaste et kort 
Blik paa. 
Sø-Kogleax (Scirpus lacuster)") har et vandret Rhizom med 
sympodial Forgrening; det danner mange Skud-Generationer i eet 
Aar, og hver Generation afgiver til Rodstokken en 5-leddet Stængel- 
del, hvorpaa Skuddet bøjer lodret opad (se Fig. 6).  Rodstokken 
bærer Lavblade, der snart blive brune og optrævles. Hovedknoppen 
sidder altaa som Regel i Axlen af Ste Lavblad, en mindre sidder i 
det 6te Blads Axel. To paa hinanden følgende Sympodieskud ere 
antidrome; den lille Knop sees derfor afvexlende tilhøjre og tilvenstre 
(se f. Ex. a!-a? i 4, Fig.6). Hovedknoppen forskydes ud paa Moderaxen 
(C og D, Fig. 6). Talrige Rødder bryde frem dels fra Bladfæstene, 
dels fra selve-Stængelleddene, og ikke blot der, hvor Skuddene 
1) Om Scirpus lacuster se Irmisch i Botan. Zeitung 1855, S.41, og 
" Raunkiær, Danske Blomsterplanter. 
Vidensk. Meddel. fra den naturh. Foren. 1897. 12 
