187 
ved Vand af c. et Par Metres Dybde fra det øvrige, som er i fast 
Forbindelse med Landjorden. 
Maaden, hvorpaa Hængesækdannelser kunne opstaa, er forskjellig, 
mindst vistnok en tredobbelt. 
I Litteraturen vil man finde følgende omtalt: fra Bredden af 
en Dam eller Sø brede Vandmosser (Sphagnum-Arter, Hypnum flui- 
tans, H. giganteum og andre Arter) sig ud over Vandet, flydende i 
det; man seer dem, f. Ex. ved Bøllemosen ved Skodsborg, fylde de 
rolige smaa Vige helt med et grønligt Dække (Sphagnum riparium 
0.å.), Andre Planter med Flydeævne hjælpe med til Dækkets Dan- 
nelse, f. Ex. Ca/lla palustris, hvis Kimplanter, Rhizomer og smaa 
Formeringsskud i stor Mængde findes ved Bøllemosens Bredder. 
Tilsidst bliver Dækket saa fast og tæt, at andre, ikke flydende 
Planter kunne fæste Rod paa det, og at Mennesker tilsidst kunne 
vandre paa det; Grunden er gyngende, den hviler fremdeles paa 
Vandfladen, men Vandet vil naturligvis med Tiden blive fortrængt 
dels af de opløste, bundfældte Plantedele, dels derved, at selve 
Dækket bliver tykkere og tykkere og synker dybere og dybere. 
Paa en anden Maade kan ifølge Meddelelse af Prof. C. V.Prytz 
en Hængesæk dannes, nemlig ved Bredden af Aaløb, idet det rin- 
dende Vand udhuler Bredden, æder sig ind under Plantedækket 
og bortfører Jorden. ; 
En tredie Maade har jeg iagttaget i Skarrid- og i Lyngby Sø. 
En tæt Vegetation af Kogleax eller af Tagrør har naturligvis tæt 
sammenvævede Rhizomer; disse kunne danne et tæt Dække paa 
Bunden af Vandet, som ofte synes ret fast for den Aare, der 
stikkes ned til Bunden. Det kan nu hænde, at Vind og Bølgeslag 
eller maaske andre Kræfter løsrive Vegetationen fra Bunden; særlig 
maa jeg fremhæve Isen som formentlig en vigtig Kraft, hvad Prof. 
C.V. Prytz har gjort mig opmærksom paa, navnlig vil den vel virke, 
naar den er tyk og dé øvre Lag smælte bort, hvorpaa Resten 
brækkes itu og stiger tilvejrs, medførende de indefrosne Plantedele, 
f. Ex. Skud af Tagrør og Kogleax. Dette skeer vist især let, naar 
Bunden er dyb Mudder, og maaske skeer det kun paa saadanne 
