SETE ERE NEEDED 
351 
och Gravis” tolkningar af de epifylla blommorna icke kunna 
tillåmpas på Chirita hamosa, Återstå således de tvånne andra i 
inledningen nåmda måjligheterna. 
Att de 2-blommiga grupperna motsvara infliorescenser framgår 
så godt som med visshet, fråmst af jåmfårelsen med Chirita hamosa 
i dess vanliga form och med andra Ckhirita-arter. Utvåcklingen 
visar, att samtliga dessa grupper taga sitt upphof från axillår- 
knoppen.  Antingen 1) går denna helt åfver i blomparet n:o i 
(eller blomman n:o 1), i hvilket fall blomparet n:o 2 anlågges på den 
primåra axeln i det foregående påret, eller 2) det fårsta blomparet 
år, i likhet med de dfriga, en sidobildning på knoppen. I fårra 
fallet visar utvåcklingen årtbladet som stådjeblad får det forsta 
blomparet (eller den fårsta blomman) och endast får detta, i 
senare fallet får inga blommor alls, utan får en dem alla bårande 
axel. I intetdera fallet talar utvåcklingen således om aksessoriska 
knoppar. 
Kårlstrångsfårloppet tyder på att blomparen åro systerbildningar 
och talar således — ifall det icke år fråga om aksessoriska knoppar — 
får det senare alternativet hår ofvan. 
Den sista frågan blir således den: åro de efter n:o 1 fåljande 
blomparen aksessoriska eller år den ontogenetiska utvåcklingen, som 
talar om ett enhetligt ursprung får alla blommorna, ett vårkligt 
uttryck får deras natur? Jåmfårelsen med dfriga arter af slåktet 
talar — så vidt jag kan se, med håg grad af sannolikhet — for 
det senare, Jag påminner blott om Chirita Blumeis inflorescens 
(florala gren), om den så godt som fria blomsamlingen hos CA. fusca, 
den liknande, men med bladskaftet fårenade blomsamlingen hos 
den vanliga formen af Chirita hamosa, och slutligen om den full- 
ståndigt epifylla blomsamling (den åfversta på Clarkes figur), som 
hos samma form framkommer genom en ån intimare forening med 
bladskaftet. 
De epifylla bildningarna hos Chirita hamosa hafva således en- 
ligt min uppfattning framgått ur en axillår inflorescens. I och med 
denna inflorescens' sammanvåxning med bladet och det beroende af 
