57 



were djærv, uden Gjennemgange. Hink antager, som bekjendt, 

 at denne Graphit er opstaaet ved Basaltens Indvirkning paa et 

 Kullag. Hvorledes den er dannet, tor jeg ikke fremsætte nogen 

 Mening om, men paa mig har den gjort Indtrykket af at være 

 afsat som en Skifer, en Opfattelse,, der bestyrkes ved, at jeg af 

 en (Ironiænder fik et Stykke uren Graphit, der indeholdt Af- 

 tryk af en Sequoia, og endvidere derved, at Graphiten ved Nia- 

 kornat indeholder de samme Kalkconcretioner som Lerskiferen. 



15. Slibestensfjeldet. Strax Vest for den store Bræ ved 

 Kaersut ere de kulførende Dannelser blottede til en betydelig 

 Hojde, saaledes i og over Slibestensfjeldet, hvor de dels stejlt, 

 dels mere eller mindre skraat naa op til c. 2300 Fod (720 JM.l, og 

 Vest derfor, ved Ekorgfat, forfulgte jeg dem op til en Højde af 

 2650 Fod (844 M.). De af Nor dens kiö Id anførte Lokaliteter, 

 ångiarsuit og Avkrusak, hore begge til Slibestensfjeldet. Lagene 

 ligge omtrent horizontalt eller slaa en svag convex Bue. De bestaa 

 af afvexlende Sandsten og Skifer med flere Kullag, hvoraf et 

 har en .Mægtighed af over 3 Fod (1 M.). En stærkt olivin- 

 holdig Basalt, fuldkomment lignende den (maaske er det ogsaa 

 den samme), der ligger under Graphiten ved Kaersut, bryder 

 som en 32 Fod (10 M.) bred Gang op gjennem Sandstenen og 

 Skiferen, hvilken sidste derved er bleven forandret til Kiselskifer, 

 et Produkt, som Eskimoerne i sin Tid anvendte meget til For- 

 færdigelsen af deres Stenredskaber. Ved Slibestensfjeldet havde 



selv kun ringe Lejlighed til at samle Forsteninger, men i 

 Lobet af de to Aar, jeg opholdt mig ved Lmanak, fik jeg nogle 

 saadanne af Kaersnts Grønlændere, der her bryde en Del Kul. 



16. Ijarurtorsuak. Dette Sted kaldte Giesecke Tnpausar- 

 Miit V mist om det var paa Grund af en Misforstaaelse, eller 

 fordi Stedet den Gang kaldte.- eaaledes. At han dermed har 

 ment det Sted, der saavel af Niakornats som af Kaersuts Grøn- 

 lændere kaldes Ujarartoreuak , er utvivlsomt, dertil ere de to 



