69 



uden Tvivl man henføres til samme Lag, og, 

 forfølger man Kysten forbi Kløften mod SØ» 

 sees Profilet (Fig. 9), hvor iler ved Punklerne 4 

 og 5 lindes Forsteninger. Tre Basaltgange, de 

 samme, som limlos oppe i Kløften, gjennemkrydse 

 Skrænten. Ved Begyndelsen af Kløften findes ved 

 NA {Vig. 8) det lier forfulgte Skiferlag, og, gaar 

 man længere op. træller man afvexlende Sand- 

 _ Skiferlag, som antydet i Profilet 1 ), men 

 hvor der dog ikke fandtes tydelige Forsteninger. 

 Ved К findes et e. 0.3 Fod (0.1 M.) mægtigt Kul- 

 la- . tlev mest hestaar af Blade af Naaletræer. 

 Kloften er gjennemskaaren af fire Basaltgange 

 med et Par smaa Udlohere. Ved I findes i Sand- 

 stenen den К ulje nisten, «Atanikerdluk- Stenen», 

 som har ydet den store Mængde \el bekjendte, 

 ældre miocène Atanikerdluk- Forsteninger. De 

 samles paa Skraaninger i en Højde af 1100 — 1200 

 Fod (350 — ; Ф80 M). Gaar man højere op, træffer 

 man i en lille Kulle. der fortrinsvis hestaar af Ler- 

 skifer, omtrent ved II et tyndt Lag af en brun Skifer 

 (Heers Lermergel), der indeholder gode Forstenin- 

 gfer. Kuliens Bøjde er li 12 Fod (443 M.i. Gaar 

 tnanoverden lille Kløft, derpaa Hammers Tegning 

 sees Nest for dette Sted, træffer man ved Punkt 

 III en brændt, rød Skifer med Stakker, hvori der 

 Ondes nogle ubestemmelige Forsteninger, der- 

 iblandt el Far (Saltvande-) Mollusker J 



i") i7. >aujat. De kulførende Dannelsers 

 Lejringsforhold ere her de samme вот ved 

 Atanikerdluk. \ ed \ amlfladen sees nederst Sa nd - 



—/I 



i 



S nlign ogsaa Browns minutiøse Optælling ai 



i. gene. Transact, of the Geolog. Societj of Glasgow, 

 Vol. v. Part I. 



