104 



Af Monocotyledoner have vi kun gjort Bekjendtskab med et 

 stort Rørgræs (Arundo grønian dica, XVII, 10) og en Sparganium. 



Dicotyledonerne udgjøre Hovedmassen af Planterne , og de 

 fordele sig paa 20 Familier, af hvilke navnlig Salicineerne, 

 Myricaceerne , Cupulifererne , Laurineerne , Magnoliaceerne, 

 Myrtaceerne og Leguminoserne maa fremhæves. Til de hyp- 

 pigste Arter henhøre : Populus Berggreni, til hvilken sandsynligvis 

 den paa Tav. XVI, 13 afbildede Frugtrakle maa regnes, Myrica 

 longa, Ficus atavina i Blade og Frugtstand, F. crassipes, Laurus 

 plutonia med Blade og Frugter (XIX, 2, 3, 4), Liriodendron 

 Meekii, hvis mangfoldige Bladformer ere fremstillede paa to 

 Tavler (XXII og XXIII), Magnolia Capellinii, af hvilken der fore- 

 findes talrige og prægtige Blade (cf. XXIV, 3—5, XXV, 1 — 3), og 

 Hedera primordialis Sap. (XXIV, 6). 



Som særlig interessante Arter af Floraen fra Nedre -Atani- 

 kerdluk maa fremdeles anføres: Marsilia cretacea (XVI, 11, 12), 

 hvoraf der blev fundet en stor Frugtbeholder; den smukke Cycas 

 Dicksoni (XVI, 7 og Bd. III, Tav. XXVIII, 7), der slutter sig nær 

 til Tropernes Cycas revoluta, samt to storbladede Podozamites- 

 Arter (P. marginatus og P. tenuinervis, XVI, 9, 10) ; af Løvtræer 

 Quercus Rinkiana (XIX, 5) og den stortandede Quercus ferox; 

 de to Arter Diospyros (D. primaeva og D. prodromus) og to Andro- 

 meder (A. Palatorii og A. Pfaffiana, XXV, 6), Cissites formosus 

 (XXI , 5—8) , Pterospermites cordifolius og Pt. auriculatus 

 (XXVII, 2—4), to Coluteer (C. primordialis, XXVII, 7 — 11, og 

 C. coronilloides) og tre Cassier. 



Steenstrup henfører til samme Horizont som Lirioden- 

 dronlaget fra Nedre-Atanikerdluk et Lag af en lysegraa Mergel, 

 der forefindes i den midterste Kløft ved Atanikerdluk (ved 3, 

 Fig. 7). Han samlede der nogle Blade, som dog ere meget 

 ufuldstændigt vedligeholdte og ikke tilstede nogen ganske sikker 

 Bestemmelse. Der lindes tre forskjellige Arter: den ene hører 

 til Populus (P. amissa, XXVIII, IH), en anden til Hedera 

 (H. cuneata, XXVIII, 12), hvorimod den tredie har størst Ligbed 



