114 



I denne Patootsteen er der fundet 116 Plantearter, som 

 jeg har fremstillet paa ïav. XLV1II — LXV. Mange hidrøre fra 

 en Højde af 1275' o. H. (de ere betegnede som Patoot 6), men 

 andre fra Skrænterne dybere nede (Patoot a), og nogle fra Kin- 

 gigtok. De have overalt den samme Charakter og ere fordelte i 

 Hovedgrupperne paa følgende Maade : Svampe 1, Karkryptogamer 

 20, Gymnospermer 18, Monocotyledoner 5, Dicotyledoner 69; 

 af de sidste er der af Apetaler 29, Gamopetaler 10, Poly- 

 petaler 30, hvortil kommer endnu tre med tvivlsom Plads i 

 Systemet. 



Karkryptogamerne bestaa ogsaa her af meget smukke 

 Bregner, der henhøre til 19 Arter. Vi have afbildet dem paa 

 ïav. XL VIII, XLIX og L. Flere Arter kjende vi fra Atanelagene, 

 f. Ex. Gleichenia Gieseckiana (L, 1 — 3) , GI. Zippei, Pecopteris 

 bohemica, Dicksonia grønlandica, Pteris longipennis og Aspidium 

 Ørstedi; men største Delen er ejendommelig for Patootlagene. 

 Af disse fremhæves navnlig: Cyathea angusta (L, 4, 5), Phegop- 

 teris Grothiana (XLVIII, 12, 13) og Ph. Kornerupi (XLIX, 3), Poly- 

 podium Graahianum (XLVIII, 4, 5), hvis Smaaafsnit ere bedækkede 

 med de pudeformede Frugthobe , den elegante Asplenium calo- 

 pteris Deb. (XLVIII, 5 — 8), den store Gleichenia Vahliana (XLIX, 

 8, 9) og Osmunda arctica (XLIX, 4— 7, L, 6— 8). 



Cycadeerne mangle aldeles, hvorimod Naaletræerne ere 

 meget hyppige og optræde med 18 Arter. Hovedmassen danne 

 Taxodieerne, af hvilke den smukke Sequoia concinna maa be- 

 tegnes som Hovedtræet ; af dette have vi ikke alene faaet talrige 

 Grene, men ogsaa Kogler (LI, 2 — 10, LU, 1 — 3). Arten slutter 

 sig nær til den tertiære S. Couttsiæ, men har udstaaende Naale. 

 Sequoia fastigiata er ikke sjelden (LI, 11, 12, Lill, 3, 4), og 

 S. rigida findes med paafaldende lange Naale (LUI, 6, 6), der 

 maaske antyde en ny Art. S. macrolepis kjendes kun i et Par 

 Koglerestel (LI, J og 12b), som udmærke sig ved deres store 

 Skæl. Af stor Interesse er den lille Gren, som er afbildet 

 LIM, S og stammer fra det gulhvide Ler ved Kingigtok. hen 



