IT!) 



minuta. Quercus Lyellii, Q. Drymeia, llmus plurinervia, Planera 

 Dngeri, Laurus primigenia, L. Agatbophyllum , Andromeda pro- 

 togaea og NN einmannia enropaea. Dertil kommer endnu Cocculites 

 Kanii, der blev funden ved Gelinden i et rigtignok endnu ikke 

 fuldkommen sikkert Bladstykke. 



Disse 16 eocene Arter forekomme dog alle andetsteds i 

 Europa i Nedre-Miocen og høre til det ikke ubetydelige Antal 

 Plantearter, der ere fælles for Eocen og Miocen. Der lindes 

 deriblandt (naar vi udelukke Unartok) ikke en eneste Art, som 

 blot tilhører Eocen, medens vi paa den anden Side i Grønland 

 have 98 af Europas miocène Plantearter, der endnu intetsteds 

 ere blevne iagttagne i Eocen. Det kan derfor ikke være nogen 

 Tvivl underkastet, at ifølge alle Palæontologiens hidtil gjældende 

 Regler maa Grønlands tertiære Lag henregnes til Miocen. 



Den store Tilvæxt, som den grønlandske Tertiærflora og 

 dermed ogsaa den tertiære arktiske Flora (der ved samme er 

 Btegen til 470 Arter) har faaet ved de nye Indsamlinger, be- 

 kræfter derfor fuldstændigt mine tidligere Angivelser om de 

 tertiære Dannelsers geologiske Stilling i den arktiske Zone, som 

 jeg udførligt har omtalt i de tidligere Bind af Flora fossilis 

 arctica (navnlig i første Bind, S. 12, i tredie Bind i Oversigten 

 over den miocène Flora, S. 4 flg., i femte Bind, «Flora vom 

 Grinneil-Land» , S. 7, og i sjette Bind, «Miocene Flora von 

 Nordcanada«, S. 4 flg.). Jeg tror derfor at turde henvise til det 

 der sagte. 



Jeg har der paaviist , at de fleste fælles Arter falde paa 

 Miocenformationens nedre Afdelinger, navnlig den aquitaniske 

 -■■ (»Oberoligocen» hos Beyrich). Dette gjælder i fuldt 

 Maal om Grønlande tertiære Flora. De fleste fælles Arter findes 

 i Tydskland i Brunkuldannelsen ved Danzig og i Samland, 

 ved Rott og Stosschen ved Nederrhio og ved Salzhausen i 

 Wetterau; i Schweiz i den nedre Ferskvandsmolasse (navnlig 

 Bone Rhone og Monod); i Østerrig ved Sagor og R.adoboj; 

 i Italien i Bninkiildannelsen i Piémont iCadibona, Bagnasco); 



12* 



