188 



disse Lag et Par tusinde Fod over Havet og dækkedes af uiæg 

 tige Basaltmasser. 



Samtlige tertiære Lag fremtræde som en Ferskvandsdannelse ; 

 intetsteds finde vi Spor af Saltvands-Planter eller -Dyr. Ganske 

 vist ere ogsaa Ferskvands-Planter og -Dyr sjeldne ; dog ere 

 nogle blevne fundne paa forskjellige Steder. I Øvre-Ataniker- 

 dluk forefindes i Jernstenen af Sump- og Vandplanter: Star- 

 og Cypergræs, Phragmites, Sparganium og Alisma; af Dyr en 

 lille Ferskvandsmusling (Cyclas sp. ; cf. Flora arctica II, Tav. LH, 

 Fig. 10); i Lermergelen et Ferskvands-Insekt (Phryganea hyper- 

 borea); ved Naujat en Vandbille (Hydrophililes naujatensis), og 

 paa Hare-Øen en stor Malermusling (Unio sp. , LXXXIX, I c). 

 Ogsaa Dannelsen af Myremalm (Limonit), der i Øvre-Åtaniker- 

 dluk forekommer sammen med Jernstenene x ) og indeslutter 

 Planter, taler for en Ferskvandsdannelse, da endnu den Dag i 

 Dag saadanne Limoniter opstaa i Sumpe. Ogsaa paa Grinneil- 

 Land saavelsom paa Spitsbergen ere de Dannelser, som inde- 

 holde tertiære Planter, opstaaede i Fastlandets ferske Vande, 

 hvad der godtgjøres ved de Aakander og Vandax, som de 

 indeholde. Steenstrups Anskuelse, at Grønlands Lag- 

 dannelser have aflejret sig i Havet, maa jeg derfor betragte 

 som fejlagtig. 



Da de tertiære Lag fulgte efter Kridtets, saa er det klart, 

 at de førstnævnte fik deres Materiale ikke alene fra de krystal- 

 linske Bjerge , hvor disse blottedes , men ogsaa fra Kridtet og 

 paa sine Steder vel ogsaa fra vulkanske Udbrudsmasser. Det 

 Materiale , der omslutter de tertiære Planter , er derfor meget 

 forskjelligartet, og det tilmed ofte paa Steder, der ligge nærved 

 hinanden, saaledes som Tilfældet er ved Naujat. Her ligge tre 

 Lag over hinanden, som bestaa af Jernsten, brun Lermergel 

 og sort Skifer. De indeholde den samme Flora, men der maa 

 dog paa det samme Sted i en relativ kort Tid være foregaaet 



Л vIV, Flora foss. arctica I, S. 10. 



