198 



arterne, Prunus Scottii, Cocculitis Kanii og flere Hex- Arter 

 havde læderagtige og højst sandsynligt altidgrønne Blade. 



4. Af Grønlands talrige Egearter svarer Quercus Ravniana 

 til en japanesisk Art (Q. grosse-serrata Bl.) , Q. Drymeia og 

 Q. fucinervis til lignende i Mexico. 



5. Diospyros Loveni og D. auricula Ung. ere sydlige Former. 



6. Sapindus undulatus A. Br. har sin nærmeste Slægtning 

 i Sap. marginatus Willd. fra den sydlige Del af de Forenede 

 Stater (Texas og Ny-Georgien). 



7. Zizyphus-, Paliurus--, Ilex- og Celastrus-Arterne pege 

 hen paa den varmere Del af den tempererede Zone; ligeledes 

 Rhamnus Eridani (svarende til Rh. carolineana Walt. fraVirginien 

 og Kentucky) og Rh. Gaudini (jvf. Rh. grandifolia Fisch, fra 

 Kaukasus). 



8. Phegopteris stiriaca og Pteris frigida ere to Bregnearter, 

 der minde om sydlige Former. 



9. For Oalbergia Sotzkiana Ung. og D. bella kunne vi ikke 

 anføre nøjagtigt tilsvarende nulevende Arter; men Slægten til- 

 hører den varme og hede Zone. 



Denne Oversigt viser, at Flertallet af Grønlands miocène 

 Planter vel svarer til Arter, som i Nutiden have hjemme i den 

 tempererede Zone og ikke gjøre Fordring paa nogen højere 

 Aarstemperatur end 9° C., men at der med dem fulgte et ikke 

 ubetydeligt Antal Arter, der forlange en højere Temperatur. De 

 dein nærmest lignende nulevende Arter kunne vel endnu udholde 

 et Klima med en Aarstemperatur af 10 — 11° C., dog er dette 

 den yderste Grændse, og det vilde sandsynligvis ikke kunne 

 ske uden Menneskets Bistand. 



Dernæst maa vi tage Hensyn til , at vi paa Grinnell-Land 

 under 81° 44' N. B. endnu finde Sumpcypressen og Løvtræer, 

 der tyde paa en Aarstemperatur af i det mindste 8° C., og i 

 Spitsbergens Isfjord under circa 78° N. В. finde vi en Flora, som 

 i det mindste kræver 9° C. Tage vi denne til Maalestok og 

 sammenligne den med Schweiz's nedre-miocene Flora, der ved 



